90 



Sven Nilsson 



64. Citatet är hämtat ur S. Nilssons föredrag vid skandinaviska naturforskar- 

 mötet 1842, Bidrag till menniskoslägtets utvecklingshistoria. 



65- Utom från mindre avhandlingar, korrespondens och personliga samtal hade 

 S. Nilsson inhämtat Anders Retzius' kraniologiska system och indelning huvudsakligen 

 frän hans avhandlingar: "Om formen af Nordboernes Cranier" i Förhandl. vid de Skandi- 

 naviske Naturforskarnas 3:dje möte i Stockholm 1842 och "Om formen af hufvudets 

 benstomme hos olika folkslag" i Forhandl. ved de Skandinav. Naturforskeres 4:de Möde 

 i Christiania 1844. 



Angående de åsikter S. Nilsson förfäktat i antropologiskt eller etnologiskt hän- 

 seende och deras förhallande till andra hänvisar jag tiil inledningsöversikterna, som 

 Gustaf Retzius lämnar i sitt arbete: "Crania suecica an tiqua. Beskrifning af svenska 

 m enni skokranier frän sten-, brons- och järnåldern jämte en blick pä forskningen öfver de 

 europeiska folkens raskarakterer" . Stockholm lH!»',t. ('. .1/. F. 



66. Nedanstående kranieförteckning och P. M. var närlagd S. Nilssons manuskript 

 till Föreläsningarna : 





Cranier. 



1. 



Fornskalle frän Möen. 



2. 



Iberer från Frankrike Retz[ius' 



3. 



Lapp. 



4. 



Eschrichts fornskalle. 



5. 



Lappqvinna. 



G. 



Gröth fr. Södra Skåne. 



7. 



Phoeniciske. 



8. 



Bohuslänske. 



9. 



O'Connor. 



10. 



Upsvée fr. Ups. högar. 



1 1. 



Gröth fr. Skåne (med hålet på). 



12. 



Westgöthen. 



13. 



Grek (Pelasker). 





P. M. 



Björntänder. Mammuthhär, Stridslur, Hästkäk, Stridsklubba, Spiralring. 



Att de i P. M. omtalade olika sakerna blivit förevisade vid föreläsningarna är ju 

 tydligt. Troligt är att kranierna delvis demonstrerats på en tavla d. v. s. avtecknade, 

 dels i avgjutningar och dels i original. På tavlan hava kranierna tydligen burit samma 

 nummer som i förteckningen. Nilsson säger nämligen på sid. 51 om kraniet från Marly 

 le Roi: "Det är aftecknadt under n:r 2", och fortsätter liksom demonstrerande på en 

 tavla: "Man ser att det är i det närmaste fullkomligt likt n:r 1, äfvensom n:r 4, hvilka 

 härleda sig frän forngrifter i södra Skandinavien". Denna eller dessa tavlor hava mycket 

 väl kunnat utföras i Lund och av S. Nilsson medförts till Stockholm. I ett brev frän 

 Anders Retzius d. 25 febr. 1846 till S. Nilsson lämnar Retzius goda teckningar i 

 profil och uppifrån av Marly le Roi kraniet, n:r 2. Kranierna från Möen, n:r 1 och 4 

 voro säkerligen avbildningar efter andra bilder. Originalkranierna funnos i Danmark: 

 men några avgjutningar av dem skulle kunna funnits, ehuru de nu ej äro att påträffa i 

 Lund. Huruvida låppkranierna varit avbildade är ej lätt avgöra. De stå i föreläsningarna 

 i sådant sammanhang med de nyssnämnda, att detta ej är otroligt. Emellertid finnas 

 bland zoologiska museets kranier ett kranium betecknat "Lappkvinna af Hagströmer", 

 alltså "av sä tidigt datum, att det motsvarar n:r 5 i NILSSONS förteckning med all sanno- 

 likhet. Då det dessutom både finnes ännu ett lappkranium bland zoologiska museets 

 kranier och ett par i Flormanska samlingen a anatomiska institutionen, meddelade i hans 

 Osteologi, såsom var första svenska antropologiska kranieskildring, bör även det i "för- 

 teckningen" omtalade lappkraniet n:r 3 hava sitt ursprung från samlingar i Lund. 



Emellertid har S. Nilsson ej haft alla kranierna avbildade utan demonstrerade 

 några i original eller genom gipsavgjutningar. Han säger nämligen på sid. 57: "det 

 cranium, ur Prof. Retzii samling, af en Grek, hvilket jag här fått tillfälle förevisa etc". 



