10 



Ѳ. Черныпіевъ. 



и Репіатегиз ^жийоЪавсЬЫггсиЗу сопровождающіеся Бігоріюпгепа пгаіепвіз, ІзосЫІіпа 

 Ыепзіз, ЬерегМіа МоеІІегі, Весііепеііа Вотапоѵзкг, 8рігі(ег {Ееіісиіагіа) Ѵгіі, 8рігфг 

 рзешіорасііугтсйиз, Аігура аігпепзіз, Репіатетз дІоЬозиз, Репіатегиз агаіиз и множе- 

 ствомъ коралловъ — Раѵозііез ОоІсЩіззі, СузЫрЬуИит ѵезісиіозит, СуаіІіорЪуІІит саезрг- 

 іозпт, СуаШорЬуИит сегаШез еіс. 



По западному склону Урала ярусъ съ Репіатегиз ЬазсШігісиз развитъ въ нпж- 

 нихъ горизонтахъ с. Серпѣевки и Айлиной, близь Саткинской пристани по Аю, 

 въ Синемъ Камнѣ по Вежаю, по Вильвѣ ниже Болотухи, Усьвѣ выше Песь- 

 янки, р. Таранчихѣ выше Тарачипскаго рудника, въ Шипичной горѣ на р. Ки- 

 зелѣ, Спарядномъ и Подснарядномъ Плёсахъ на Язьвѣ, но р. Вогулкѣ и друг. 



На горизонтѣ съ Р'еиктегиз ЬазсМігІскз лежатъ отдѣленные отъ него иоогда 

 толпі,ей аркозоваго песчаника известняки и сланцы ЮІЬ съ Огіііосетз тагсеИепзе, 

 Ьисіпа руоаѵіа, Сур)гісагйІпіа ІатеЛоза, АсЫтрЛетіа Боу(Іі, Аѵгс'иІор)есіеп ехасгііиз, 

 РІаЫзсІгузта исЫепзІз, РІаіузсІі. КігсЫіоІтіепзіз, МигсЫзопіа апдиЫа, Бёііегоріъоп 

 ігіЬегсиШиз, 81ппдосер)1іаІіі8 ВгігНпі, АЫіугіз Неітегзепі, 8рш(ет Атззо^і^ 8р. Іеге- 

 те)еѵі, 8р. еіедапз, 8р. Ыапз, 8р. сапаіфгиз, РЬупсЬопеІІа Ііѵопіса, Рііьупсіі. ргітірі- 

 Іагіз, Рііупсіі, ргосиЬоіЛез, Вііупсіі. МеуешІог(г., Сашагорііоі іа ^педізіапа, ОгіЫз Ызігіаіа, 

 8ігор1іотепа іпіегзігіаііз, 81ігор1і. игсйепзіз, Ргойисіиз Наііттз, Раѵозііез сегѵісогпгз, 

 СуаіІіорІіуПит саезрііозгші,, Суаііь. саезрііозит ѵаг. Ьгеѵізеріаіа, СуаіЬ. Ііеіадотші^ 

 Ресііепеііа Ротапогѵзкг, Весііепеііа Ѵетешіг и Весіі. НаЫстаппі. Изрѣдка въ самыхъ 

 верхнихъ частяхъ битуминозныхъ известняковъ, нацъ горизонтомъ 8р. Апоззо/г, появ- 

 ляются Сугііа Мигсійзопіапа и 8іор]шІ. ргосіисіоісіез. Наиболѣе характерными фор- 

 мами горизонта ВІЬ служатъ 8ріп/ёг Апоззо(і (масса), 8рігі/'ег еіедапз, 8р. Ыапз, 

 8Ьггпдосер1іаІиз Вигііпі, Вііупсіь. Ііѵопіса, В]іупсІі. Меуепгіог/г, РІаіузсЫзта исЫепзіз 

 и Ріаіузсіі. КігсШоІтгзіепз. Еъ типичнѣйшимъ пунктамъ нахожденія этого яруса 

 должны быть отнесены верхніе горизонты с. Серпѣевки и Айлиной, Батырскій 

 мысъ на Аю и 5^сть Катавскій заводъ, Уткинская дача близъ завода, р. Сере- 

 брянка въ Ѵ4 вер. ниже Шурыша, р. Язьва въ концѣ нижняго тулума и т. д. 



Слѣдующій яі)усъ ВІ, репрезентируемый но преимуществу известняками, частью 

 же битуминозными сланцами п песчаниками, мѣстами характеризуется обиліемъ бра- 

 хіоподъ (р. Миньяръ, Долгій Лугъ въ Кыновскомъ округѣ, Язьва въ 5 в. ниже 

 камня Кузмашеръ, р. Чикманъ, Орловъ камень па Яивѣ и друг.), отличитель- 

 ныхъ Д.ІЯ такъ называемыхъ кубоидныхъ слоевъ Эйфеля и Бельгіи; мѣстами же 

 (нижній ярусъ окрестностей Мурзакаевой) многочисзенными гоніатитами изъ группы 

 РгітогсІіаШае и другими формами, весьма обыкновенными въ гоніатитовыхъ слояхъ 

 Западной Европы; въ большинствѣ ж-е с.иучаевъ (Б. Аша, устье Сулема, р. Вильва, 

 Губ ах а на Косьвѣ, оз. Ко л ту б а нъ) этотъ ярусъ нредставляетъ цѣлый рядъ формъ, 



