Klorhydrinernas alkaliska sönderdelning 



39 



Huruvida det här för kalk erhållna något lägre värdet på reaktionskoefficienten 

 möjligen är att tillskrifva försöksfel, har jag ej ansett nödvändigt att söka utröna, 

 då ju i allmänhet ej kalken kommit till användning vid de neutrala klorhydrinerna. 



Anm. Reaktionskoefficienterna är blott beräknade med två decimaler, en nog- 

 grannhet, som emellertid här får anses som fullt tillräcklig. 



6 Epiklorhydrin. 



Preparatet (från Kahlbaum) visade efter dubbel rectifikation kokpunkten 115°,4 

 vid 764 mm. 



Analys: 0,1761 gr. substans förbrukade efter sönderdelning med alkali 18,97 ccm 

 0,1000-norm. silfvernitrat. 



Funnet: Beräknadt: 



Cl 38,20 °/o 38,34 °/o. 



Försökslösningarna visade efter neutralisation med alkali efter någon tid åter 

 alkalisk reaktion (motsvarande en till två droppar 0,1-norm. alkali för hvarje lösning). 

 Denna egenskap hos epiklorhydrinen att bemäktiga sig klorjoner från saltet och väte- 

 joner från vattnet, försvinner, sedan den en tid stått i sur lösning, emedan då 

 epiklorhydrinen relativt snabbt öfvergår i a-monoklorhydrin genom vattenaddition. 



Den hastighet, hvarmed klorväte adderas, visas af följande. Vid 25°,o mot- 

 svarade 10 ccm af en lösning af ekvivalenta mängder epiklorhydrin och saltsyra: 



1 vid t= 0 timmar 2,20 ccm 0,108-norm. baryt 

 '2 » t = 6,6 » 2,06 » » » » 

 3 » t = 30 » 1,90 » 



a) Försök med baryt (Tab. 61—62). 

 TABELL 61. TABELL 62. 



a = b = 0,03181. V = 28,33 ccm. a = b = 0,01316 . [BaCl 2 ] = 0,0148-molar. V = 68,32ccm. 



t 



X 



c 



t 



X 



c 



390 



0,00769 



0,0263 



550 



0,00244 



0,0314 



845 



0,01359 



0,0277 



1755 



0,00667 



0,0327 



1425 



0,01782 



0,0281 



3345 



0,00806 



0,0369 



4275 



0,02580 



0,0316 



7535 



0,01070 



0,0438 



C 0 = c:a 0,024. C 0 = c:a 0,030. 



