46 



L. Smith 



K. Müller l , som säga: »Man hat selten Verbindungen, die beständiger sieden als 

 diese.» Att reaktionen mellan klorväte och epiklorhydrin gaf upphof åt blott en 

 förening, synes man sålunda från början ha varit ense om. Vid inverkan af klor- 

 väte på glycerin i isättiklösning skulle däremot två föreningar bildas. Medan några 

 författare (B. Tollens 2 , Müller och Hübner 3 ) ville identifiera dessa med de båda 

 isomera diklorhydrinerna och bevisa detta genom analyser (Müller och Hübner), 

 lyckades V. Markownikofp 4 ur de högre kokande fraktionerna, som reagera de trö- 

 gare med alkali, isolera en acetodiklorhydrin. Hau sökte också genom oxidations- 

 försök ådagalägga, att ingen a-ß-diklorhydrin fanns i reaktionsprodukten. Antagligen 

 innehåller den mellan 174 — 184° kokande delen alla tre föreningarna. 



Hübner och Müller ha 3 beskrif vit syntesen ifråga : epiklorhydrin behandlas 

 först med konc. saltsyra, sedan med gasformig, hvarpå värmes, utsaltas, torkas och 

 destilleras. Följande sätt ger emellertid också tillfredsställande resultat: Till 272 

 volym konc. saltsyra, som hålles kyld med kallt vatten, sättes långsamt 1 volym 

 epiklorhydrin. Efter c:a 1 ii timme utspädes med vatten samt extraheras några 

 gånger med eter. Epiklorhydrin ger enligt denna metod ungefär sin lika vikt 

 diklorhydrin. Kokp 175,6— 176°,o (termometer i ångan, korr.) vid 773 mm. 



Analys: 0,2066 gr. förbrukade efter sönderdelmng med alkali 30,61 ccm 0,1047-norm. 

 silf verni trat, och 0,1135 gr. gåfvo vid förbränning 0, 0496 gr. vatten och 0,1157 gr. kolsyra. 



Beräknadt: Funnet: 

 Cl 55,00 °/ 0 04,83 °A> 



C 27,91 » 27,80 » 



H 4,69 » 4,89 » 



I följande tabeller (71 — 72) visas sönderdelningshastigheten i alkalisk lösning. 

 Försök med natron. 





TABELL 



71. 





TABELL 



72. 



= b 



= 0,01310. V 



= 69,49 ccm. 



a = b = 



0,006545. V = 



= 144,88 CCI 



t 



X 



c 



t 



X 



c 



1 



0,00642 



73,3 



1 



0,00226 



80,5 



2 



0,00867 



74,7 



2 



0,00330 



77,9 



3,5 



0,01013 



74,4 



5 



0,00468 



76,7 



7 



0,01135 



70,7 



10 



0,00547 



77,7 



Tabellerna 71 och 72 visa praktiskt taget oklanderliga koefficienter af andra 



ordningen, hvarvid dock är att märka, att mätningarna egentligen blott ligga på 



senare hälften af omsättningen, och att därför denna substans mycket, väl skulle 



kunna — om reaktionen kunde undersökas i hela sitt förlopp — uppvisa samma 



1 Lieb. Ann. 159, 176 (1871). 



2 Zeitschr. für Chemie 1869, 174 (enl. Markownikoff). 

 8 L. c. 



4 Lieb. Ann. 208, 352 (1881). 



