Undersökning av gränspotentialer 



41 



denna inverkan direkt i värdet av konstanten k, vid mina potentialbestäniningar 

 framkommer den tydligt först i förhållandet x : ^ ^ (tab. 32). 



Söker man sätta mina resultat i relation till teorien om adsorbtionspotentialer 

 eller till den Freundlich- ELissAFOFFska, så kan man väl icke i mina resultat finna 

 något, som är direkt svårförenligt med dessa teorier (så som med de BEUTNERska 

 fördelningspotentialerna), men man kan icke heller ur någon av dessa teorier förut- 

 säga fenomen sådana som de iakttagna. Detta framgår också av teoriernas natur. 

 Deras mål är att återföra gränspotentialerna på kemiskt mätbara effekter såsom 

 adsorbtion och delningskoefficienter, och mätningen av dessa äro ännu ej utförda 

 på det föreliggande materialet. Betraktar man emellertid som slutmål för studiet 

 av gränsskikten ett uppklarande av de intermolekylära krafter, som ligga till grund 

 för deras egenskaper, så kan det sättas i fråga, om icke gränspotentialerna äro av- 

 minst lika primärt intresse, som de kemiskt synliga verkningarna, och lika lätt eller 

 lättare föra oss till kunskap om de intermolekylära krafterna. Vid de kemiskt 

 minst invecklade fallen, har man därvid att vänta det största fysikaliska utbytet. 

 Gränsytan mellan lösningar och paraffin torde genom paraffinets egenskaper repre- 

 sentera ett typiskt fall av detta slag. Också inbjuda mina resultat närmast till ett 

 teoretiserande på en mera fysikalisk grundval. 



Det kan påpekas att _ m an förut t. ex. i Coehns 1 regel, att vid beröring mellan 

 tvenue dåliga ledare den blir positivt laddad, som har den största dielektricitets- 

 konstanten, har exempel på en empirisk lagbundenhet av rent fysikalisk natur. 



Det ännu föreliggande empiriska materialet tillåter dock knappast en teoretisk 

 behandling av gränskrafterna utan alltför många lösa antaganden. Vad som framför 

 allt saknas och behöves är fullt jämförbara mätningar, i ett teoretiskt enkelt fall, 

 av de olika fenomenen vid en och samma gränsyta. Jag måste därför nöja mig 

 med det gjorda halvt teoretiska, halvt empiriska påvisandet av några enkla lag- 

 bundenheter i mina resultat. Jag får emellertid i detta sammanhang omnämna att 

 en undersökning av ytspänningen i gränsytan vattenlösning-paraffmolja och dess 

 beroende av lösningens art och koncentration för närvarande vid Fysiska Institu- 

 tionen i Lund är under utförande. 



1 Wied. Ann. 64. 217. (1898) och 66. 1191. (1898). Zeitsehr. f. Phys. Chemie 25. 651. (1898)' 



Lunds Universitets Årsskrift. N. F. Afd. 2. Bd 11. 



6 



