Tomáše Štítného rczmluwy nábožné, 679 
Nenie zmiešenie w přístroji sweta wšeho. 117. Einrichtung. 
Čiowék ježlo bude swřtské weci pcschiti, 153. Pcsobíc swělské wřci wšak mají du- 
chowni úmysl. 176. Ježlo wládnú nižšími, pcscbíc je. 9b. (činili). 
Bude jeden recknin na druhého, že jeden druhému bude dáwati winu. 17. Rechnie 
a wrčie pvšní na mě, ež píši česky. o. (r, re-ch-niti, ul ré-k-nauli.) 
Rozchulnafi se w milosli. 138, vv naději. 351. Lust erregen. 
Kdvž se do jeho milosrdenstwí rozpáčí; kdož by pak do sebe se nerozpáčil. 1 i 6. 
(zaufati, poohybowati.) 
Tužebný a rczpacný smutek. 81. verzagt, verzweifelnd. 
Ruhcfy i mnohého protiwenstwí jsú naplněni. 177., t. potupy. 
Newadí ryceti w kratochwíii, nemluwíc к škodě ižádnému. 325. (r. ryk.) 
Neikiekaj na starého, ale mluw к němu jako к otci. 213. 
Kakž jest hodně uložen лѵеікеп slivcr na swém místě. 32. Wešken kruh wšeho 
stworu spojen spolu. Ib. W oboře stwcru wšeho. Ib. = stwoření. 
Swobcdstwem swého přirození neúměrný jest. 18. 
Otče i syne (vocal.) i duše swatý. 62. 
Télesensliví táhne к nižším wěcem. 125. 
I tu jest trpnřjší, což duch člowěčí žádá, nenieli podroben tělu. 197. Как diwnú 
múdrostí wešken kruh wšeho stworu spojen spolu, a tak slušně, lak přístupně a lak trpnf, 
ež i welmi nepodobné strany к sobě jsú w jedné oboře stworu wšeho. 32. fügsam, duldsam. 
Trpcciti = ѣ\хѴй\л, puditi. Osmé nebe, jiné kruhy nižší s sebú trpccí wůkol protiw 
jich běhu, tak ež prúze je swým během Irpocie, nežli jdú oni swým. 3i. 
Triili (cf. trhám cf. rus. terzať torgať) = táhnauti? rwáti, fig. mučili. Klo newidí, j.ik 
člowěka bude ti'~ití mysl a milost к druhému. Když slowo přízni uslyší od něho, 381. Swata 
ciní člowěka žádost swatá, ježto Irzí mysl w swalé bázni božie a w swalé milosti jeho. 1Я. 
Netržílí w mysli člowěka nehodné žádosti lahnúc ke zlému. 109. Kdvž padl w hřiech člo- 
wěk oslepen w rozumu ob weiikú stranu žádost trží к nestatečnému. 22. 
Každý rád by jim (t. protiwnostem) uhcwil. 191 [vitare.] Job od nepřátel trpěl 
nkárání. 181. Vorwíiríe. 
Uch, m. uložení. ЛѴе wšem se s prawdau obierati každému podlé úlchu slawu jeho. 
188. Ježto nedrží tilchu swých zákonów. 166. Opatř zákona toho (klášterního) álch neb 
řeholu a ustawenie. Ib. Jako i zde na swělě sejde weliké panslwo, jakž se nedrží pořadu 
w swém úlchu, ježlo jest prawda jej uložila. 101. Satzung, Regel. W boží pomoci ulcutí 
swau naději. 189. reponere. 
Upatřiti moc, múdrost a dobrotu w bohu. 27. Jehož oko pro malost nemůž itpa- 
tiiti. 43. conspicere. 
Srdcem к bohatstwí welnúli 139. Mysl milostí к stwoření welnula. 74. anhängen. 
Wchoz, m. (cf. rus. wchož, id.) wchodící. Klož ivchoz býwá w to drahé swěllo. 75. 
(advena, qui intral.) 
86* 
