740 Rczbcr staročeské literatury, P. J. Šafařík: 
c: nikte. zawerne (amen), (cf. zajisté, jedné atd.) nerozumí jedné ninichów. — 
ř a ic měkké ještě se označuje: na rucě, cěsla, potřěba, měšťanu, hřěch, na nozě, 
sě, zase. Naproti tomu: modle, leto atd. 
n místo j : sendeš. — skrze nicii (sic, t. kamen) wejde do sw. města, skrzeňžto přide 
pohoršenie, ješto jděchu mimoň, haněchu jej. 
nh: inhed. 
v: pro 'nu wiece pokoru, pro nu sladkost, do 'ne zemie swaté. 
e: chemii. 
b: pohřesii (místo pohřebsti, wíckrát.) — 
i newysuté: písáno jest. 
/.• lelestný (téměř wždy). 
j: zajženie. — piewy scjže. — zej z pražného slowa máme wydati počet 
h: Transfer, potom hohněm to sžehajíce. — abychom sobě sami ohně nezalmietili 
(nezanietili, srow. rozhřešili) ; aby jich к wěčší záwisti nerozhnětil. 
Jméno statné. 
Тгѵ o ř e n i a гѵ ý znam. 
Jehožto já nejsem duostojcn třewí nositi (později, np. wyd. 147ô = obuwi). — jehožto 
wětrník jest w rucě jeho (ed. 147ó: wějička). — paprslky (sic.) — na letnice (pentecosie). 
— holúbkowým sprostenstwím. ješitenstwie. dobrowolenstwie. rozličenslwí. rozličenstwie. 
ustawičenslwie. pro swé neduchowenstwie (nedostatek pobožnosti), skrowensiwie. přélišen- 
stwie. nesnadenstwie. prospěšenstwie. — bratříce milá (obyčejné oslowení). — do swaté cie- 
rekwe (srow. Cerekwice a j.) — wizmy, které jest rozjednáme mezi atd. (rozdíl). — hněwati 
sě na bratra bez příčinka (t. příčiny). — nepřisahali owšem ani na nebi, neb stól buoži 
jest, ani na zemi, neb podnož jeho noh jest. — uidíš drastu w ocě swého bratra; nechať 
wvnmu drastu z twého oka. — inhed we mžení oka. — jeho stupějí následujíce. -- do- 
tknuli sě jedno krajiny jeho rúcha. — welikú nedělu tuto mají mistři židowští na sě. — 
wvprawiw jich newděčstwie. — skrzě dwanádste spytačów poslaných od Mojžieše (špehéřów). 
— jich nešlechetnému zabylstwu. — byli newděčni swým dobrodějcóm. — pane, zpomanuli 
smy, že onen ludač, donižd (sic) ještě žiw byl, řekl. — i budu posledci toho člowěka horší, 
nežli předci. — ale ktož nemá, towěz snaženstwie, i to což má, towěz kličnost přirozenie, i 
ta jemu bude odjata. — ďábel když newidí khčenstwie a spósobenstwie. — podobno jest 
. . . newodu puščenu u moře, weňž sě weliký národ ryb sebral. — mužobojstwo. — mi- 
mochod: lebky jiti mimochody. — jestojska (krmie). — od osla, ode psa i od každé němé 
twáři (animal brutum, wíckrát). — plodilas wilstwo s mnohými swými milowníky. — kmet- 
stwie (senectus), ježto juž podčepie slowe. — skrzě ručesť dobrých skutków. — dojka (koj- 
ná). — zeměnin (tuzemec, indigena). — dřewo (strom). 
Sklonowdní. 
stupněwé jsú. — mezi pět tisíców člowěków. 
