' Rukopùij : a) о sedmí st iipnich^ i 45 
nialá-li gest útěcha w krásném stawenj, w sieniech weselvcb a zepsanvch malowánjm prc- 
loxkosnym, a tak i o ginem utěšenj tohoto swèta. 
К mluwnici a slownjku zřj pak ze mnohVch zwhišté tato některá mjsta a slowa* 
lUáska a prehlasugo se w mn. p. do e: swatý — swètj, uťat — ulětě ki-jdlc, wyíiat — wy- 
něti, zawzal — zawzèh, smál sě — sniieh se, Slowo kcrdb wedlé sklonènj twrdého i \v měk- 
kém často pricházj : к korabi, w onom korábi, (odginud též známo gest : z korábe). Instr. 
swVmi prsmi, gen. prsj. — l^rjdawná bez pijrostu shcné a prawidelnè weskrz; k. př. Ne- 
mocným neiiie lahcdné rczhcšnc pro horkost nemoci. К kakyms básničkám utěšeným a ku 
prázdným klamóm bude brzik. Nah gsem wyšel, a nah sě urátjm. Ktog w řeči neopatřen, 
učige zlé. Ta šlechetnost, gjž člowěk slowe dobrotiwý, učinj ho prjmluwna, a ku slyšenj 
snadná, a měkká, kdvž ho zač prosie, a snadně к radě pijstupna, sdielna wšeho což má, 
wesela a skrowně kratochwilna, wěrna a towariSna oc. Starý píirownáwacj stupeň zhusta: 
Záwist sě bogj, bv tu nebvl giný milcg). Cjm tento neb onen lepj gest tebe. Gsi-li dóstog- 
Tiěgi w šlechetnostech. Ktož rozkošně chowá sluhy swého, učige geg potom nerodna, anebo 
ež lén bude к dobrému, ale к zlému mnohem hotowěgj. VVVchod — cnuj: Dawid, kakžkoli 
mnoho gměgieše králowých krmj. Ne pro naděgi odplaty mučedlnjkowé (mjsto mučedlnické). 
Tomu wiece člowěk chce, pro něžto (propler quod) giného žádá, než tomu, skrze něž 
chce giné gměti. Nenie to hríech, ač gmieti něco, gehožto (quod) negmáš, žádáš. Pomocné 
časoslowo gest splýwá zhusta, gako u Stjtného, w pauhé kteréž se na předcházegjcj 
slowo zawěšuge, k. p. togzzto gest. iNeroďte pilni býti, co by (m. co byste) gedh. Casoslowa 
Ihu neprawidelně dvvakráte užjwáno: Usla, kteráž Ižj, zabjgegj duši. Když lidé wšeliké zlé 
děgj proti wám, Ižjc. Starý minulý čas dosti často piicházj, i také mnohá zastaralá pi^- 
slowce, gako : gamž, doňadž, doíiawadž, odíiawadž, atd. Znamenali slušj tyto dwé prúpo- 
wjdky s dativem: к učištěnj hřiechom dopustilým, a: Winen bude ohni pekelnému, ač též: 
winen bude potaza. К neobyčegněgšjm a wětšjm djlem neznámVm posud slowum připo- 
čtena buďte: podšlepač (potlacowatel), klamák — klamce, hoble f. zz. hobljk ; panárod — po- 
tomstwo, pronárod; drochty = drobty; newděčstwo, lhostagstwo, trpělenstwie ; lišice ne- 
pášem (non luxuriamur). Co znamená slowo: odgetina? To gsú ty modly, gešto Buoh Eze- 
chielowi na stěně chrámowé zepsány ukázal (cap. 8), geštog ge mrzkost] a odgetinťi nazý- 
wal. Snad lat. abominatio nelepé tuto wyloženo, gakoby od slowa abimo? — Dále: Paměť 
nedržimá; wěci scěliwé a rozstupičné; sladkokusná řeč; tepělé dřewo; dluh hodinný nebo 
pokanný; posošný — náchylný; swiece udutá; tržeti, wztržeti zz: táhnauti; sbudú při sobě 
~ selrwagj; chuť pomiše ~ zmizj; hořkostmi gest wše otrušeno ; uneprázdniti, uneprázdiio- 
wati se — zaneprázdíiowati se; towaryšslwo to nikdý neomrzne (neomrzj) : lesktali — lek- 
lati; Boha zase odmilowati ; oškřeknauti sě na sě: zžetřiti zr: rozplameniti : hodě času rr če- 
kage přjhodného času; wrtrati, wvtrati, wzwrtrati, odwrlráwati (cf. wrčeti, a wiz w .lungm. 
Slown. odwrčeti). Tesku sobě, inf. tesci sobě ; plápoliwé roznábožněnie ; pták má-liť křjdle Ipem 
selnutě ; zahonigi — zahánjm ; wzbúzjm — wzbuzugi ; w popadkv gjsti ; newkwapkv rz zwolna : 
towězrztočiš, totiž; as — aspoň ; čeště i=i častěgi, mjsto častše, gako rus. čašče. — Se Stjlnym 
(Mraw. nauč.) srownáwá se: Lcnslwo, bratiie milá, bratříce; wšelečstwo, lopoť, лvědmo (sig- 
Ahli, V. Ï. 19 
