43 



hasonló módou osztódó széllel. A tokocska rendszerint az ágzug- 

 bau, ritkán az ág oldalán áll s a gallérlevelek által képezett 

 bengerded takaróból emelkedik, melyben sem burkot, sem fátyolt 

 megkülönböztetni nem lehet. 



T. tomentella ( t hr.). A legcsinosabb s legfeltűnőbb májmo- 

 hunk. Halaványzöld, kétszer — háromszor szárn3"alt, terjedelmes 

 gyepeket alkot. A levélszélek legutolsó ágai hajszálképűek s még 

 mint ilyenek is elágaznak A tokocska tojás-hosszudad, kékes, 

 vastag falú. A spórák átmérője csak akkora, mint a rugók vas- 

 tagsága. Jungermannia tomentella Ehrh. 



Forrásos földön s nedves sziklákon nő szórványosan, de 

 bőven. Árvában a Priszlopecz nevü hegy forrásos hegylej tőjén, 

 Sárosban a sebesi és vizéri völgyben sziklán, Zemplénben a szo- 

 kolova skálán, Sz.-Olaszi m. (Kalchbr.), Urvölgy környékén s a 

 l'rassiva havas alján (Márkus és Bothár), Erdélyben a brassói 

 és árpási havasokon (öchur. 4622.) Lövéte m. (Barth) és Horvát- 

 országban (Klingg.). 



5. család. Lepidozieae. 



Felülről fedelékes levelekkel díszlő Jungermanniák A le- 

 velek különbfélék, épek, hasgatottak vagy háromfogúak. A pál- 

 hák többnyire kifejlettek s sokfogiiak. A termés a pálhák hónal- 

 jából fejlődik ; innen erednek az ágak is, melyek gyakran ostorinda 

 természetűek. A burok vagy kifejlett s háromélű, fogas karimá- 

 val, vagy kifejletlen s a termő ág végüregével összenőtt. Ekkor 

 a nyílt tokocska kopácsai pödröttek. 



21. Mastigobrynxu Nees ab Es. (Ostormoh). 



A szár két-kétágú, a pálhák hónaljából eredő, számos gyér- 

 és aprólevelű ostorindákkal. Levelei féloldalúan tojásdad-négj'szö- 

 gűek, végükön egyenes sorban álló, három foggal. A pálhák 

 többnyire 3 — 4 fogúak. A pálhák hónaljából eredő termő ágakon 

 meg az ostorindákon a levelek és pálhák egyszerűbbek, épélűek 

 vagy legfölebb kétfogúak. A gallérlevelek mélyebben hasgatottak. 

 A burok hengerded, mély hasadékkal. 



1. M. dejlexum. (Mart.). Sötét- vagy feketezöld májmoh 

 fonalképű ágakkal, melyeknek felső lapja félhengeres. Levelei 

 tojásdadok, ferdén csonki tottvégűek, domborúak, 3, ritkán 2 vagy 

 4 lehajló foggal. A pálhák négyszögesek, végükön egy bevágással s 

 többnyire még 3 — 4 csorbával. A termő ágacskák barkaidomúak, 

 sorban egymásután álluak A burok lándsás hengerded, hosszant 

 alig észrevehető redővel. Jungermannia dejiexa Mart., J. iricre- 

 nata AYahl., Pleuroschisma tricrenatum Dumort., Heiyetium 

 dejlexum Nees.. Bazzania triangularis Liudb. 



A felső erdőtájtól a havasi tájig terjed. Igen bőven található 



