46 



IJabiagorán) és a szepeségi hegyeken (Igló környékén a alak) ; 

 a sáros és zempléni tracliytliegyeken, a Szokolova szkalán Zem- 

 plénben ritka. Erdély ben (Baumg. és Schur?) és Horvátország- 

 ban (Klingg.) sem hiányzik. 



6. család. Jungermannieae. 



Törzsük szabálytalanul elágazik. Leveleik alulról fedelékesek, 

 s két vagy (ha pálhásak a fajok) három sorban állnak. A csíra- 

 rügyek a levelek szélein fejlödnek. A termo ágak (illetőleg a ter- 

 més) a törzs vagy oldalágak végén vannak. A burok (csésze) 

 nagy és a netalán meglévő gallérleveleknél magasabb. A tokocska 

 nyele mindig színtelen és tövig érő négy kopácsra hasad. 



24. Chiloscypiins Gorda. 



Termetére nézve az előbbi fajhoz hasonló, de levelei alulról 

 fedelékesek. Szára kúszó, terpedten két-kótágú, helyenkint bojtos 

 gyökszálakkal. A levelek majdnem vízii'ányosan szárölelök, hátuk- 

 kal lefutók, rónák, pongyolák, kerekded-négyzetesek. A pálliák 

 aprók. A termő ágon csak három, pikkelyképű, kétfogii gallérlevél 

 és a csészeképü, háromhasábii vagy kélajakú burok van, mely 

 ép, öblös vagy bevagdalt-fogas karimájú. A fátyol szabad s a bu- 

 roknál többnyire hosszabb. 



1. Ch. polyanthus (L.). Szára pongyolán kúszó, a pálhák 

 alján gyökérroj tokkal. Levelei tojásdadok vagy hosszúdadok, vé- 

 gükön egyenesek vagy kikanyarítottak, pázsit-, ritkán halavány- 

 zöldek. Pálhái aprók, tojásdadok, közepükig hasadtak. A burok 

 épszélű. Jungermannia j^oly nfhos L. 



Igen lapos, zöld, bőven termő, terjedelmes gyepeket alkot az 

 alsó és felső erdő tájban földön s redves fán. Termése tavasz- 

 szal érik. Bőven terem a M.- Tátra alján, Szepesmegye hegyes 

 vidékein Igló és Sz.-Olaszi (Klch.) környékén, a sáros-zempléni 

 trachythegyeken, a Branyiszkó alján, Erdélyben (Baumg., Barth, 

 Schur és Simkovits), Horvátországban Lökve m. (Hazslinszky) 

 és egyebütt (Klingg.). 



2. Ch. pallescens (Schrad.). Halaványzöld kúszó májmoh, 

 inely az előbbihez hasonló, csakhogy a burok karimája mélyebben 

 hasgatott, a hasábjai rendetlenül és kihegyezetten fogasak. A 

 tokocska néha kiemeh a fátyolt a hártyás burokból. Jungermannia 

 ])ailescens Schrad. 



uliginosa Nees ab Es. Halavány bamászöld, hosszú, majd- 

 nem egyszerű szárakkal s gyéren álló levelekkel. 



Nedves, ám^'ékos földön s redves fán nő az alsó és felső 

 erdőtájban. A M. -Tátrán, a Branyiszkón s a sáros- zempléni 

 trachythegyeken még bővebben terem mint az előbbi faj, mely- 



