48 



26. Lophocolea Nees ab £s. 



A burok alúl hengeres, csöves, felül liároinélü. báromhasábú, 

 fésűsen pillásfogii karimával; rendesen a szár vagy az ágak vedrén 

 fejlötlik. de a végsarjak miatt végre oldalt vagy az ágzugban áll. 

 Piitkán rövid oldalágak végén is fejlődik, mint az előbbi nemeknél. 

 Levelei kétkaréjúak. lazaszövetüek, áttetszők. Pálhái kéthasábúak. 

 hasadt vagy rojtos hasábokkal. A gallérlevelek a szárleveleknél 

 nagyobbak és mélyebben hasadtak. A szár pongyolán kúszó és 

 szabálytalaniU ehigazó. 



1. L. hetero])hijUa (SchradJ. Halavány zöld. sűrűn össze- 

 szövődő felegyenesedő ágakkal. Levelei ferdénállók. tojásdadné.2ry- 

 szögűek, ugyanazon az ágon majd épélűek. majd csorbák vagy 

 a végükön kétfogúak. egyenlő vagy különböző nagyságú fosakkal. 

 A gallérlevelek öblözött-szélűek. A pálhák kéthasábúak, kevéssé 

 fogas hasábokkal. Xees IL 3:25. 1. Jung. heterophíjlla Schrad. 



Hasonló a Chyloscyphiis pallescens-hez. de ágai sűriín leve- 

 lesek s felegyenesedők. Gallérlevelei nagyok s vagy öblözötten 

 fogasak, kihegyezett nagy fogakkal vagy kétfogiiak, széttei-pedo 

 szálas fogakkal. Pálhái is változók. 



Kedves fán és földön nő. Termése tavaszszal vagy nyáron 

 érik. A M. -Tátra alján, a Brauyiszkó szepesi és sárosi oldalán 

 (Hazslinszkyi. Sz.-Olaszi (Kalchbrennepj, N.-Podhrágy (Holubyi, 

 Baja környékén (Bartsch S.I, Erdélyben az árpási havasokon 

 iScHURi, Horvátországban (Exingg. i fordul elő. — Limpricht a 

 Tátrán és az ái-vai Babiagorán szedte. 



2. L. minor Nees ah Es. Halavány sárgazöld és laposabb 

 gj'epeket alkot mint az előbbi. Levelei majdnem négyzetesek, 

 élesen kétfogúak. Pálhái kéthasábúak. épszélűek. kihegyezett ár- 

 végű hasábokkal vagy sallangokkal. A termés rövid oldalágon áll 

 s a gallérlevelek oly alakúak mint a szár levelei. A bm-ok fel- 

 egyenesedő, három karéjának csak néhány, de mély csorbája van. 



Földön s redves fán nő szói-ványosan. Előfordul Eadnán 

 (Hazslinszkyi, Soborsin, ]\liháld és Orsova m. iSimkuvitsi, az 

 árpási havasokon (Heufler és Schuri és Hosszu-aszó m. (Barthi. 



3. L. bideniata (L). Leveles szárai laposak, majdnem szín- 

 telenek, egymás felett elkúsznak, összeszövődök. Levelei átlátszók, 

 négyszögűek, felfelé ferdén keskenyedők. kéthasábiiak lekerekített, 

 ritkán hegyes öböllel, s egyenlő vagy különböző, lándsás-árképű, 

 egyenes vagy kifelé hajló hasábokkal. A pálhák rendszerint négy 

 hasábúak és épélűek. Jungermannia hidentata L. 



Nedves földön s redves fán, gyakran mohgyepek felszínén, 

 található. Igen elterjedt, de többnyire meddő. Epeijes környékén 

 a legközönségesebb májmoh. Szepes- la Tátra aljáigi, Liptó-. 

 Árva-, Zólyom-, Pozsony-. Zemplén- és L'ngmegyében. továbbá 

 Ei-délyben (Baumgartex, Lerchenfeld. Schur és Barthi és Hor- 

 vátoi*szágban (Klixgg.i. 



