Kedves fán s televényes földön nő. Sárosban a Cserlió hegyen, 

 a M.-Tátrán (Wahl. FI. Carp. 1^22, Hazslinszky és Limpricht), 

 Erdélyben az árpási havasokon (Heufler) meg a Büdös hegyen 



(SCHUR). 



B) Pálhásak. 



6. /. barbafa Schreb. Lombos mohok gyepjein s azoknak gyepjei 

 között kúszó vagy gyökerező, gyéren elágazó, pázsit-, ritkán barna- 

 zöld májmoh. Levelei igen ferdén állnak, majdnem négyzetesek, 

 végükön 3 — , ritkán csak két karéjnak, lekerekített, bodros öblök- 

 kel. A karéjok hegyesek, kihegyezettek vagy árvégűek, különféle 

 irányúak. A sejtszövet apró, parenchymnemű sejtekből áll. A termés 

 tetőn álló, négy ránczbaszedett gallérlevéllel. A pálhák aprók, a 

 szárhoz simulnak, többnyire két sallangi-a s szélükön pillákra osz- 

 tódnak. 



A legelterjedtebb leveles májmoh, mely a rónaságtól a ha- 

 vasi tájig nő s termetében fölöttélDb változó, a miért több fajtára 

 vagy fajra osztható, melyek a következők : 



a) Ferdén álló leveleMel. A szárölelö levél alja a szár ten- 

 gelyével nagy szöget Jcépez. Ide tartozik : 



7. /. attenuata Lindenb. Levelei kevéssé öblösök, két vagy 

 három hegj^es karéjjal s egy vagy két hegyes öböllel, néha 

 alsó oldalak alján egy kihegyezett behajló foggal. Legjellemzőb- 

 bek az egyenes, merev, halavány zöld, hengeres sarjak, melj'eknek 

 levelei a szárhoz simulnak. A burok hengeres vagy bunkóidomú, 

 karimája pillás s majdnem egész hosszával kiáll a gallérból. A 

 pálhák hiányzanak vagy aprók. 



Földön, sziklán és redves fán nő. Eperjes környékén nedves 

 trachytsziklán, a Cserhó hegy alján, a M.-Tátra éjszakkeleti lej- 

 tőin, Mármarosban a vizéri völgyben, Trencsénben a Eacahola 

 hegyen (Rehmann), Gömörben (Marczell), Erdélyben az árpási 

 havasokon (Heufler). 



8. ./. FlőrJíei Web. et Mohn. Pálhái nagj-ok, két sallangúak 

 s aljukon pillásfogasak. Levelei 3 — 4, majdnem egyenlő karéjjal, 

 teknős aljjal s apróhorgú szövettel bírnak. A nagy pálhák mellett 

 legjellemzőbbek a behajlott, hegyes vag^' kihegyezett karéjok, s 

 a rendetlenül fésűs fogú burok. 



Nedves, televényes földön fordul elő a sóvári trachythegye- 

 ken, a Branyiszkón, a singléri völgyben, a M.-Tátrán s az árvái 

 Babiagorán (Limpricht). 



9. ./. coliaris Nees ab Es. Pálhái aprók, többnj-ire épek. 

 Levelei rövid tojásdad- vagy kerekded négyszögűek, bodros szélűek 

 majdnem keresztbe állnak, lazaszövetűek, alsó szélük alján kihe- 

 gyezett, görbe, a levél vége felé néző foggal. A burok hengeres 

 a gallérból majdnem teljesen kiemelkedik. A gallérlevelek több- 

 nyire csak kétkaréjúak s a karéjok csúcsainak távola a levélszéles- 

 ség kétharmadával egyenlő. 



