54 



Sárosban a Branviszkó meg a Cserhó hegy alján, Mármaros- 

 ban'ra borsai Pietroszon s Krassóban a Euszka havason. 



b) Függőleges levelel-lel. A szárvlelö levél alja majdnem 

 ■párliuzamos a szár tengelyével, ugy hogy a szciraJi szárnyasali- 

 nak látszanál: 



10. J. lycopodioides Wall. Igen tekintélyes kúszó, gyéren 

 elágazó, többnyire sárgazölcl májmoh. Levelei igen nagyok, öt 

 tompavégű, de árheg^-be kifutó karéjjal, s a karima belső alján 

 néhány pillával. Pálhái különféle alaknak : vannak épek, kétsal- 

 langúak és pillásak, lándsásak. hegyesek és árvégüek. 



Más mohok felett ki'iszik szét. Szói*ványosan nö a Magas- 

 Tátrán a Nag}--halastó környékén és a felkai völg^'ben (Limpricht), 

 Erdélyben az árpási és kerzeschoári havasokon, valamint a Bn- 

 csecs hegyen is (Schur). Bujálkodó ; nálunk meddő alak, 



11. /. Sclireberi Nees ab Es. (J. harhata Schmidj. Az előb- 

 binél kisebb, többnyire barnászöld. Pálhái egyszerűek vagy két- 

 sallangiiak, épszélűek vagy hiányzanak. Levelei 3 — 5 karéjnak, 

 hegyes öblökkel s hegyes, majdnem egyenlő karéjokkal, kevéssé 

 teknősök és áttetszők. A burok tojáshosszudad, csúcsán ránczos, 

 csipkésen fogas. A J. Nauínanniana Xees ab Es. ide tartozik. 



Igen közönséges, terjedelmes gyepeket alkotó máj moh, az 

 alsó és felső erdő tájban. Dalmáczia kivételével a flóra egész 

 területén. 



12. quinquedentata Web. Szárai heverők vagy felállók s 

 laza, pázsitzöld gyepeket alkotnak. Levelei kevéssé fodrosak. 3 — ."") 

 tompa, de árvégű karéjjal, melyeknek a legfelsőbbike a legna- 

 gyobbik- Pálhái nincsenek vagy legfölebb csak a termő ágakon 

 fejlődnek ki, a hol vagy egyszerűek vag^' kétsallangúak, mint J. 

 lycopodioidesnél. de épszélűek. A virágburok rendetlenül fogas. 



Igen közönséges a Xagy- és Kis-Tátrákon, a Branyiszkón, az 

 aranyidkai hegyeken, névszerint a Kloptán csúcsán, a sáros-zem- 

 pléni s a zemplén-imgi trachythegj-eken, Marmarosban a Suligiil 

 havas alján s a borsai Pietroszon (itt var. alj^igena Nees ab Es. 

 törpe alakjában), Erdélyben a Retyezáton s másutt (lásd Schl r és 

 Fuss Syst. Aufz. 1040' sz.). 



13. Kunzeana Hiib. Szára felálló vagy felegyenesedő, egy- 

 szerű xagy két-kétágú, a gyökszösztől borzas. Levelei kerekdedek, 

 ferdén szái'ölelők, kevéssé válúképűek, két karéj úak, a lemez 

 ^ 4 — ^ 3-dába beható tompa öböllel és tompa, egymás felé hajló, 

 tojásdad karéjjal, ép széllel s nag^'horgú sejtszövettel. A pálhák 

 kétsallangiiak. lándsás, épszélű és szétterpedő sallangokkal. 



Barnazöld gj-epeket alkot s vagy a J. minntához vag^- Sarco- 

 scyphus Ehrhartii-hez hasonlít. Meddő alak. A M. -Tátra éjszak- 

 keleti lejtőin találta Limpricht. 



