55 



IIL Fejecskés Jungermannidk. 



A) Pálhátlanok. 



14. J. curvifoUa DicJis. Levelei tojásdad-négyszögűek, köze- 

 pükig V. azon túl is hasadtak, lekerekített öböllel s árképíí, egy 

 sejtsorból álló, kevéssé egymás felé hajló és hátragörbülö hasá- 

 bokkal. A levél felső, öblös aljzugához simul a levélalj oldalka- 

 réja. A virágbui-ok kétszer akkora, mint a gallér, hengerded- 

 háromélű, pillásan fogas karimával. Kétlaki. Halavány- vagy 

 sárgazöld, verödékképü, terjedelmes gyepeket alkot nedves fenyő- 

 fákon (nem a kérgen). Lazaszövetű, még a szára is áttetsző. J. 

 Baueri Mart. 



Szórványosan terem a Magas-Tátrán a Nagy-halastó kör- 

 nyékén, az árvái Babiagorán (Limpricht), az iglói fenyvesekben, 

 Mármarosban a vizéri völgyben s a Suligul havas alján, Erdély- 

 ben bőven a Eetyezát alján. Horvátországban szedte Klinggráff, 

 Fiume határában Hazslinszky. 



15. J. connivens Dicl.s. Levelei ferdén állnak, lefutó aljúak, 

 ritkásak, nem fedelékesek, kerekdedek, kicsípettek : azaz körkörös 

 vagy kerekded, a levél harmadáig beható öböllel és egymás felé 

 hajló hegyes karéjjal. A levél meg a szár kéregszövete laza s át- 

 tetsző. A gallérlevelek tenyeresen osztottak, keskeny, kihegyezett, 

 gyakran fogacskás sallangokkal. A virágburok hosszudad-hengeres 

 csúcsán háromélű, pillás karimával. Egylaki. 



Más mohok közt található a M.-Tátra éjszakkeleti mészhe- 

 gyein, a Vaskapu (Hazslinszky) és a Nagy-halastó környékén 

 (Limpricht), az árvái Babiagorán (Limpricht), Szepes-Olaszi m. 

 és a Cserhóhegy erdeiben (Hazslinszky), Erdélyben (Schur szerint) 

 az árpási hegyek meg a Büdös bikkeseiben. 



16. J. hicuspidata L. Igen elterjedt polymorph alak kúszó, 

 ritkán felegyenesedő, igen gyenge szárakkal s apró, ritkán fede- 

 lékes levelekkel. Levelei ferdén szárölelők, tojásdad-kerekek, 

 kevéssé teknősök, a lemez közepéig kéthasábú, lekerekített öböllel 

 és Legyes, egyenes vagy kevéssé egymás felé hajló hasábokkal. 

 A sejtszövet igen laza, átlátszó, nagy sejtközökkel. A gallérlevelek 

 tenyeresen hasadtak, lándsás, öblözött vagj^ különféleképen 

 fogas hasábokkal, s változók. A burok szálas-hengeres, csúcsán 

 redős-háromélű, fogas karimával. Cephalozia hicuspidata Dumort., 

 Trigonanthus bicuspidatus S'pruce. Nees ab Esenbeck a sok 

 alakot két csoportba helyezi a szerint a mint 



a) A meddő ágak levelei gyéren állnak s a szárral vagy 

 egyenlő szélesek, vagy annál szé]esebbek. Tekintetbe veszi továbbá 

 még a levélhasábok irányát és a gallérlevelek karimáját is. A 

 legfeltűnőbb alak, mely ide tartozik a |J. gracillima = /. muUiJiora 

 Huds. Sz.-Olaszi m. és a M.-Tátrán a Hinszka völgyben (Hazs- 

 linszky). 



