56 



b) X meddő ágak barkaidomúak és a levelek fedelékesek. 

 Az ide tartozó alakok közül előfordul hazánkban az o- conferta 

 meg a í. concinna. Az első zöld s meddő ágai puhák: az utóbbi 

 igen apró. nem zöld 5 meddő ágai merevek. Az elsőt Igló, Szépe? - 

 Olaszi és Eperjes környékén, az utóbbit a M.-Tátrán szedtem. 

 Ugyanitt találta Limpp.icht a J. rigidula-t. Hub. is, mely az elso 

 csoporthoz tartozik. 



Kopár loldön. erdöutak szélén vagy más mohok la Magas- 

 Tátrán pl. csak a -J. Taylori és .J. tnchophylla Ximpr.'í közt 

 található az alsó erdötájtól a havasi tájig. Az árvái Babiagorán 

 iLniPRKHTi, Pozsony környékén (Bolla>, Ei-délyben (Bauíig., 

 ScHTR 45*j6.i és Hoi-vátországban iKlinggbaff és Hazslixszkyi. 



17. -/. catenulata Hiih. Igen vékony, halavány- vagy barna- 

 zöld borítékot alkot redves fenyőfákon. Szára haj képű, áttetsző, 

 zöld tengelylyel. Levelei gyérenállók, nem fedelékesek. aprók, 

 valamivel szélesebbek a szárnál, előre néznek, tojás-kerekdedek, a 

 lemez közepéig kéthasábiiak. hegyes öböllel és egryenes, heg^-es 

 hasábokkaL A sejtszövet nagy. kerekded, nagyon chlorophyllos 

 sejtekből áll. A gallérlevekek kétszer akkorák, épszélúek. -1 — 3 

 hasábúak- A burok papímemú, hengeres, csúcsán ránczos, pillás 

 karimával. A tokocska kertilékes. A spórák bamássárgák és 

 szemcsések. Ccphalozia serriűora Lindh. 



Redves ián a J. curvifolia, tnchophylla és reptans társasá- 

 gában található. A M.-Tátrán Podspadi m. tLraPBiCHTi, és Szepes- 

 Olaszi környékén iKalchbr.i. a Siűigul havas alján, a Pietyezát 

 havason, az árpási völgyben iHeufleei és a Büdös hegyen iSchuri 



18. divaricata íEngl. Bot.) Vörös-barna, néhol terjedel- 

 mes gyepeket alkot kopár, agyagos, száraz, olykor mocsáros 

 földön is. Szára kiíszó. merev, felegyenesedő ág.ikkaL Levelei 

 gyérenállók, nem érintkezők, a szár tengelyére majdnem függő- 

 legesek, szárölelők. vastagok és áttetszők! nem szélesebbek a szár 

 vastagságánál, kerekded-négyszögűek. kéthasábúak. hegyes öböllel 

 s hegyes hasábokkal: a meddő sarjakon apróbbak s a szárhoz 

 simulnak. A gallérlevelek nagyobbak, 5 — 3 hasábiíak, fogacskás 

 hasábokkaL A burok kerülékes. csiícsán ránczos, fogacskás kari- 

 mával, A tokocska hosszudad, sötétbiborszínű. byssacea Mart., 

 Cephalozia byssacea Dumort. 



\. fiUformis Xees ab Es. Szára majdnem egyszerű, merev, 

 görbegurba. Minden levele egyenlőalakú, mélyen hasadt, szét- 

 hajló sallangokkal s barna. Meddő alak. 



7. globuUfera Xees ab Es. Szára elágazó, görbegurba, fele- 

 gyenesedő ágakkal Levele olyan mint az előbbi alaknál, de zöld. 

 A csírarügyek gömböcskéje tetőn álló. 



0. rubrijíora Nees ab Es. Törpe, sűrűbben leveles alak. 

 Szára s levelei alja zöld. A levelek kevéssé teknősök, összehajló 

 sallangokkal, 



A felső-sebesi fensíkon a Baeomyces roseus társaságában 

 terem a tőalak í alfajával, Szomoluok környékén pedig a y alak. 



