Hl 



Levelei kerekdedek, félgömbösön öblösök, halaványzöldek, két 

 karéjnak, igen rövid tompahegyü karéjjal és öböllel. A gallérlevelek 

 ép ily alakúak, de nagyobbak s hasonlókép fedelékesek. A pálhák 

 tojásdad vagA' hosszúdad-paizsidomúak, épélűek, csak a levél alj- 

 zúgán egy va.Er^' két foggal. A burok tetőn álló, hossziidad. sima. 

 összehúzódó fogas karimával. 



Tiszta fejérzöld gyepekben nö a M. -Tátra havasi tájában a 

 befagyott tónál (Eehmanni s a zsvabbi tónál (Hazslinszky). 



T". Éplevelü Jungennanniák. 



A) Pálhátlanok. 



33. caespitia LindeJib. Igen apró, halavány sárgazöld, két- 

 laki májmoh. Szára egyszerű, felálló, csúcsán ritkán sarjadzó, 

 hátoldalán egész hosszában sürü, fejéres gyökszöszszel. Levelei 

 la gallérlevelek kivételével) ferdén szárölelök. laposak, fedelékesek, 

 kerekek. A sejtszövet laza, vékonyfalú, gömbded-soklaxw. majd- 

 nem egjenlö, csak a levél alja felé áll kevéssé megnyúlt sejtek- 

 ből, a sejtek közepében 1 — 2 sejtmaggal. A csírarügyek barna- 

 sárgák, a tetőn álló levelek hónaljában állanak s egyes szemcséik 

 hat- vagy négylapiíak. A burok feltűnő nagy, visszásán tojásdad, 

 a gallérból majdnem egészen kiemelkedik, részaránytalan, 4 — ö 

 hosszanti ránczczal. bibircsképű csúcscsal. mely végre fogas kari- 

 mává fejlődik. A tokocska gömbös. A spórák alig vastagabbak 

 mint a bíborszínű rugók. 



Agyagos földön, különösen ugarokon nö Ricciák s Anthoceros 

 társaságban Eperjes környékén. Az ái-pási völgyben (Heufler) is 

 terem Schur szerint. 



34- crenulata Sm. Barnazöld, terjedelmes gyepeket alkot. 

 Szára kúszó, végén feleg;^'enesedö, gyökszöszös, igen sok fonálképű, 

 gyér- s aprólevelú sarjakkal. A szár levelei fedelékesek s szegély- 

 zettek. A szegély egy sor nagyobb, hatlapú sejtből áll, melynek 

 oldallapjai kidudorodnak, mi miatt a levél széle gyengéden csip- 

 késnek látszik. A burok aljáig majdnem nég^'élű. lapos, kevéssel 

 hosszabb a gallérnál, csúcsán bibircsesei és karimáján fogakkal. 

 A tokocska gömbös s hosszúnyelű. — Említésre méltó alfaja a 

 Genthiana Hűb., ./. r/raciUima Eng. Bot, Vereslő és kisebb 

 a tőalaknál. A levélszegély sejtjei a lemez többi sejtjeinél nem 

 nagyobbak. 



A tőalak agyagos, kopár partokon nö Salgó és Sósújfalu kör- 

 nyékén Sárosban Pleuridium, Hymenostomiun, Poftia és más 

 apróságok társaságban. Előfordúl még az árvái Babiagorán (Lim- 

 PRICHT). Erdélyben Xagy-Szeben m. iSchur 4570) és az árpási 

 havasokon (Heufler), továbbá Horvátországban (Klinggraff). 



A ^. alakot Limpricht a kis -tarpataki, magam a nag^' 



