62 



nagy tarpataki völgyben, és Holuby N.-Podhrágy környékén 

 szedte. 



35. /. nana Nees ab Es. Szára felálló vagy felegyenesedő, 

 gyökszöszös, néha a termő ágból fejlődő rövid, nyúlánk sarjakkal. 

 Levelei fedelékesek, kerekek, szegélyzettek. A szegély sejtjei a 

 többieknél kisebbek. A burok az öblöslevelű gallérból jócskán 

 kiemelkedik, négyélü, elébb tompa csúcsán bibircsós, végre négy- 

 hasábú. 



Kalchbrenner Sz.-Olaszi m. a ((Hepaticae Europeae* szá- 

 mára gyűjtötte ezt a Jungermanniát. Gottsche és Rabenhorst ezt 

 a növényt a 186. sz. a. gyűjteményükben J. sphaerocarpa névvel 

 jelölték. LiMPRicHT az tartja, hogy ez a növény a /. nana-hoz 

 vonandó. Minthogy ugyan ez a szerző más helyen íKrypt. FI. v. 

 Schlesien 270) világosan azt írja, hogy ö nem képes ezt a törpe Jun- 

 germanniát a /. sphaerocarpáfól biztosan megknVónhöztetm, azért 

 e fajt most is mint régebben ("Éjszaki Magyarhon s különösen a 

 Magas-Tátra májmohai)) értekezésemben) a következőhez csatolom. 



36. J. sphaerocarpa. Hooh. Szára kúszó, többnyire egyszerű, 

 gyökszöszös. Levelei kerekek, fedelékesek, rónák, ferdén száröle- 

 lök, egyik aljukkal kevéssé lefutnak, gömbded, soklapú sejtekkel. 

 A burok a gallérból kiemelkedik visszásán tojásdad-hosszúdad, 

 vagy bunkóidomú, zöld, előbb tompa csúcsa bibircsós, végre 4 fogú 

 vagy 4-karéjú. A tokocska gömbös és hosszúnyelü. A spórák 

 változó ' alakúak, soklapúak, kétszer vastagabbak a rugóknál. 

 Aplozia sphaerocarpa. Dumrt. 



Hegyi patakok nedves partjain nő. Eperjes és Sz.-Olaszi kör- 

 nyékén. Erdélyben az árpási havason (Heufler, 1. Schur 4588). 



37. J. tersa Nees ab Es. Terjedelmes, zöld, bőven termő 

 gyepeket alkot. Szárai felállók, fejéres gyökszöszszel s szösztelen 

 sarjakkal. Levelei kerekek, szabályosan, szárölelők, az alsó, ke- 

 véssé felhajló aljzuggal lefutnak. A sejtszövet kerekded-hatoldalú, 

 a levél széle felé kisebb, chlorophylldus sejtekből áll. A gallér- 

 levelek kerekek, kevéssé elállók. A burok visszásán tojásdad, 

 alján keskenyedő, felül négy élű, varancsos, négy karéjjal nyiló 

 csiT-Cscsal. A tokocska gömbös, apró, igen rövid nyelű. 



Nedves csorvás helyeken terem a Magas-Tátrán (Rehmann), 



38. J. hyalina HooTc. Szára kúszó, bíborpiros, törékeny, a 

 tetőn álló burok alatt sarjadzó. Levelei kerekdedek, csonkavégűek, 

 majdnem szabályosan szárölelők, kevéssé öblösök, bodrosélűek, át- 

 tetszők. A sejtszövet változatos, kisebb s nagyobb sejtekkel, igen 

 feltűnő sejtközökkel. A gallérlevelek kisebbek, a burokhoz simu- 

 lók. A burok tojásdad, kihegj^ezett, a gallérból csak a csúcsával 

 emelkedik ki, sima, csak csúcsán ránczos karimájú, végre hasadt 

 és 4 — 6 karéjú. A tokocska gömbös és rövid nyelű. 



Laza, fényes gyepeket alkot. Nedves palasziklákon Fogaras 

 vidékén (1. Schur 4574.), N.-Podhrágy m. (Holuby). 



39. T. obovata Nees ab Es. Szára felálló vagy felegyenesedő, 

 végén nyalábosán elágazó, zöld, hátán gyökszöszös. Levelei kerek- 



