63 



dedek, aljukon öblösök, merevek, keresztbe vagy kevéssé ferdén 

 szárölelök, kissé lefutók, terpedten elállók, két oldalra néznek (a 

 miért a törzsek laposak). A levél-szegély sejtjei a többieknél ki- 

 sebbek és liatlapúak. A gallérlevelek aljukon öblösök, egymás.>al 

 és a burokkal összenőttek, csúcsaikkal elállók. A burok visszásán 

 tojásdad vagy bunkóidomú, akkora mint a gallér, négyélü, végi-e 

 négy karéjú csúcscsal. A tokocska visszásán tojásdad-tekeképü, 

 apró. sárgásbarna. 



A havasi s alhavasi tájban található vízjárta helyeken. A M.- 

 Tátrán a tarpataki völgyben tiszta gyepeket alkot vagy más máj- 

 mohok (B. bicuspidata) társaságában fordiíl elö. Termése július és 

 augusztus havában érik. 



lanceolata L. (Lásd Liochlaena lanceolata.) 



40. /. pamila Wíth. Szára fonálképű, görbe-gurba, gyökszö- 

 szös, rendszerint egyszerű, végével felegyenesedő. Levelei tojás- 

 dadok, lekerített csúcsnak, terepélyesen elállók, halavány zöldek, 

 szegélytelenek. A gallérlevelek hasonló alakúak, felállók. A bm'ok 

 tetőn áll, lándsás, felső végén redős, szabály talani'ü fogacskás, 

 a gallérból felével emelkedik ki. A tokocska kerülékes barna, igen 

 rövid vagy 4 mm. hosszú nyélen. /. Zeyheri Nees. 



Havasi alak. Más mohok közt fordiil elő a M.-Tátrán a zöld 

 tó környékén, a nagy tengerszem partján és a Chocs hegyen 



(LiMPRICHT). 



41. J. riparia Tayl. Szára heverő, többnyire egyszerű. Le- 

 velei megnyúlt kerekdedek, néha csonka- vagy kikanyarított végűek, 

 szárölelők, s nagyhorgú sejtszövettel. A gallérlevelek nagj'obbak, 

 terepélyesen elállók, aljukon öblösök. A bm*ok visszásán tojásdad, 

 felegyenesedő, 5 — 6 hosszant futó ránczczal és fogacskás, össze- 

 húzódó karimával. 



Pázsitzöld gyepeket alkot a hegyi patakok partjain. Terem a 

 Béla völgyben Sz.-Olaszi környékén (Kalchbr., 1. Gottsche és 

 Eabenhorst: Hepat. Eur. nr. 176) és a M.-Tátrán a Havran- 

 hegy alján (Limpricht). 



B) Pálhásak. 



42. J. Taylori Hook. Szára merev, felálló vagy felegyenesedő, 

 gyökszöszös. Levelei fedelékesek, szárölelők, kerekdedek vagy rö- 

 videden tojásdadok, lekerítettek, az egyik aljzúggal lefutnak, élü- 

 kön öblösek, felső részükön domborúak, kifelé hajló ép széliek 

 A sejtszövet nagyobb és kisebb sejtekből áll. Minden nagyobb 

 sejt körűi hat kisebb, többnyire háromszögű, átlátszó sejt fekszik. 

 A pálhák lándsás -árképűek, épélűek vagy fogacskásak. A burok 

 tojásdad, csúcsán összenyomott és kétajkú. A tokocska gömböly- 

 ded-tojásképű. A spórák barnák, reczéserűek s gyengén bibircsó- 

 sak. A csíi-asejtek (ha vannak) zöldek vagy pirosak. 



Laza, barnazöld, néha pirosló gyepeket alkot vagy mocsári 

 mohok gyepjein kúszik. Coleochila Taylori Dumrt. 



