í>8 



^. rivularis Hueh. Szára hosszú, majdnem egyszerű, fekete 

 vagy barna, sötét vagy barnazöld levelekkel. 



Az alsó erdötájtól a havasi tájig terjed. Bőven terem a M.- 

 Tátráu (Wahl, fl. Carp. 1:217.) és a Kis-Tátrán különösen major 

 alakjában a liptói Királyhegyen iLojka), az árvái Babiagorán 

 iLiMPRiCHTi, a Branyiszkó sárosi és szepesi oldalán, a sóvári 

 trachytheg^"ek alján, a Vihorlát, forrásos lejtőin Ungmegyében. a 

 Pop Ivánon MaiTnarosban. az Árpás és Bulla hegyek patakjaiban 

 iScHUR), a Pietvezáton iSimkovitsi. a lunkányi völgy patakjában. 



3. S. uliginosa Xees ab Es. Terjedelmes, álló vagy hullámzó, 

 merev, barna vagy biborfekete, fénylő gyepekben nő. Minden 

 levele kétkaréjú. Az egyenlőtlen, épszélű. lekerekített, domború 

 karéjok közül a felső négyszer kisebb az alsónál s a szárhoz 

 simiüó, holott emez elálló. Szára nem g\-ökszöszös. A burok 

 tojásdad, végre kétszer akkora mint a gallér, három fogacská-s 

 karéjra osztott karimával. 



A felső erdő meg a havasi tájak fon*ásaiban s zuhanatok alatt 

 nő a Magas-Tátrán, különösen a tarpataki és felkai völgyekben 

 és az öt lengyei tónál (Limpr.i. a Branyiszkón, Erdélyben az 

 Ai*pás és Bulla havasokon (Schcr). 



4. iS'. irrigim Nees ab Es. Vánkosképű. halavány- vagy bar- 

 nás zöld, fényes, kétlaki gyepeket alkot. 5linden levele kétkaréjú 

 s öblözött. majdnem fogacskás szélű. A felső karéj kétszer ki- 

 sebb az alsónál, négyzetes, domboni. a szárhoz simuló, az alsó 

 kerekded-szíves, kevéssé lefutó, többnyire épélű. Csírasejtjei 

 kerülékesek, többnyii-e egy rekeszfallal. A burok tojáshosszúdad. 

 kevéssé összenyomott, 4 — 5 éllel vagy ránczczal. és szabálytalanúl 

 fogas, karimával. Jungermannia uliginosa Hub. 



Ai-vában Polhora mellett mocsárban iLimpricht'. továbbá a 

 kerzeschoárai és árpási havasokon iSchuri fordul elő. 



5. S. aequiloba i Schwaegr.j. Szára felálló vagy felegyenesedő, 

 két sorban fésűsen leveles. Levelei egyenlő nagyságúak, két- 

 karéjúak s élesen ormósak. A karéjok hegyesszög alatt elállók, 

 majdnem egyenlők, tojásdadok, hegyesek, majdnem épélűek 

 vagy gyengén fogasak. A levél szélén fekvő sejtek a többieknél 

 kisebbek s mindannyian szemölcsösek. A csírasejtek kerülékesek. 

 egy vagy két rekesztallal. A burok karimája pillásan fogas. Junger- 

 mannia montana Mart.. J. aequiloba Schwgr. 



Bőven terem a Magas-Tátra éjszak-keleti mészhegyein csi- 

 nos, sái'gazöld gyepekben iHazslinszky, Eehmanx és Limprichti, 

 Déményfalva mellett a Chocs hegyen és az árvái Babiagora alján 

 iLiMPRiCHTi. A Kopa szm-dokban gi'ánittalajon is található. Levelei 

 nagysága változó. 



6. S. subalpina Nees ab Es. Szára felálló, bama, egyenlő 

 levelekkel egyenletesen leveles. Levelei kerekdedek, kétkaréjúak, 

 éles ormósán, összehajlottak, kerekded-tompahegyü, majnem át- 

 látszó, igen halavány. puha karéjokkal. Az alsó karéj külső kari- 

 mája szabálytalanul fogas, a belső épszélű. Termése ismeretlen. 



