73 



33. Gjmnomitrinm Nees aib £s. 



Sűrű gyepeket alkotó, bavasi májmohok, felálló, alul kopasz, 

 leiül íedelékesen leveles szárakkal. A levelek két átellenes sorban 

 állnak, szabályosan szárölelök, teknősek, csúcsukon két karéjra 

 liasadtak. A pálliák biányzanak. Bui'ok sincs, de pótolják azt az 

 egymást bepólyázó nagy gallérlevelek. A tokocska gömbös s mint 

 az előbbi nemeknél négy kopácscsal nyílik. 



1. G. concinnatum Lightf. Gyepjei febérlő-kékes-szürke- 

 zöldek. Szárai felállók vagy felegyenesedők, levelestül bengeres- 

 bunkóidomúak, gj'éren elágazók. A levelek tojásdadok, egyenlő 

 vagy gyakrabban egyenlőtlen két karéjjal, melynek nagyobbika 

 rendesen 2 — 4 szörféle függeléket hord a csúcsán. A gallérlevelei 

 a töl)bi leveleknél aránylag keskenyebbek, de hosszabbak. — 

 A levelek színtelen szegélye nem állandó. Jungermannia concin- 

 nafa Lightf., J. gymnomitroides Nees ah Es. 



A havasi és az alhavasi tájban található. A Magas-Tátrán 

 már Wahlb. (FI. Carp. 1208.) szedte, Jungermannia julacea név 

 alatt, s gyűjthető ott még most is minden magasabb fekvésű 

 völgyben és hegyen. A Kis-Tátrákon különösen a Gyömbér he- 

 gyen (Márkus és Bothár), a Beszkideken különösen az árvái 

 Babiagorán (Limpricht), Marmarosban a borsai Pietroszon, Erdély- 

 ben a Retyezát havascsoporton (Simkovits) és az Árpáson (Schur). 



2. G. coralloides Nees ab Es. Hasonló az előbbihez, de leve- 

 les ágai felső része lándsás és lapos, néha sarlóképű. 



A havasi táj sajátja. A Magas-Tátrán előfordúl a Hinszka tó 

 környékén. Limpricht szedte a szalóki csúcson. Bőven nő a borsai 

 Pietroszon s Erdélyben az Árpáson (Schur, Heufler). 



