40 



[3. attenuata. Hasonló az előbbihez, de néhány elkeskenyedő, 

 apróbb levelű, gyökerező, azaz ostorindaképű ága van. 



y. obscnra. Sötétzöld, majdnem fénytelen alak, hosszú sza- 

 bálytalanul szárnyalt ágakkal. A levelek árliegyűek, majdnem 

 épélűek. A fülecske akkora, mint a levél félszélessége, hegyes 

 végű, a széle öblös s töviskésen fogas. A pálhák tojásdadok, majd- 

 nem épszélűek. 



Ö. Thuja. Szárai görbe-gurbák, egyszerűen szárnyaltak, rövid 

 ágúak. Levelei igen domborodók, árvégűek, vagy néhány fogra 

 oszló csúcscsal. Fülecskéi hosszudadok, majdnem épszélűek. Pálhái 

 szélesen tojásdadok, szélűk majdnem ép. Madotlieca Thuja Dumort, 

 Jungermamiia Thuja Dicks. Chocs hegyen sz. Limpr., N.-Pod- 

 hrágy m. Holuby. A [3. és y. alakot még nem találtam tiszta 

 gyepekben. A töalak igen elterjedt s mindenféle kőzeteken talál- 

 ható ; ritkán fatörzsön is. Előfordul a sáros-zempléni és ungi 

 trachythegyek mentében, a lunkányi völgyben (Simkovits), az 

 árvái Babiagorán (Rehman), N.-Podhrágyon (Holuby), Erdélyben 

 (Barth és Fuss), a fogaras áprási havasokon (Schur), Horvát- 

 országban (Klingg.) s Lökve környékén (Hazslinszky). 



2. M. navicularis Nees ab Es. Szárai majdnem kétszer 

 szárnyaltak, merevek, rövid, tompa vag}^ kihegyezettek, többnyire 

 legörbülő ágacskákkal. Levelei kerekdedek, fényesek, aljukon 

 habos-fodrosélűek. A fülecske ferde, szives-tojásdad, épélű, tek- 

 nős és lehajló. A pálhák kerekdedek, behajtott szélűek s vagy 

 épek, vagy jobbra s balra egyfogúak. A burok majdnem épélű. 

 Jungermannia navicularis L. 



Fatörzseken, köveken s sziklákon található, a brassói mész- 

 hegyeken (Predjal) s az árpási havasokon (Schur. 4596.) 



3. M. i)latyphylla Dumort. Szárai kétszer-háromszor szár- 

 nyalt-ágúak. fedelékesek, vánkosokat alkotnak. Sötétzöld. Levelei 

 tojás-kerekdedek, laposak, fénytelenek, lekerekítettek, éj)-, néha 

 behajtott szélűek. A fülecske tojásdad vagy kerülékes, féloldalú, 

 félakkora szélességű mint a levél, behajtott- s épélű, alján éles 

 foggal. A pálhák majdnem négyzetesek, a szárhoz simulnak, ép- s 

 behajtott szélűek. A burok nem fogasszélű. Jungermannia platy- 

 phylla L. — Főbb alakjai : 



a. communis Nees ab Es. Leveles ágai majdnem rónahátúak ; 



■j. coihvexula Nees ab Es. Leveles ágai feltűnően domborúak ; 



y. Thuja Nees ab Es. Erős, szabályosan szárnyalt, barna 

 vagy fekete-zöld, domborúágú, gyengén fényes alak, fűrészes 

 fülecskével. 



Igen közönséges, különösen a, és [3, alakja. Fatörzseken, 

 ritkán sziklán vagy földön a rónaságtól a felső erdőtájig, Dalmá- 

 czia kivételével a flóra egész területén. 



4. M. rivularis Nees ab Es. Szárnyas- vagy háromágú, sáto- 

 rozó, egyszerű vagy villásvégű, tompa ágacskákkal. Levelei 

 tojásdadok, domborúak, lehajlók, épélűek. A fülecske sokkal 



