38 



kerekded vagy liosszudad, kevéssé teknős, lekerekített levelekkel, 

 és ferdén tojásdad, félakkora zacskóképű fülecskével. A pálhák 

 kerekdedek, kéthasábúak, igen rövid, tompa karéjokkal. A burok 

 visszásán tojásdad bunkóidomú, felső részén öt éles ormóval. Jun- 

 germannia serpyUifolia Dicks., J. cavifolia Wahl., /. clnvaejiora 

 Nees,ab Es., J". hirtella Flw., J. Thuillieri Schwgr. 



Árnyékos helyeken, élő fák alján s sziklákon található. Ter- 

 mése a nyár végével érik. Pálliái majdnem félakkorák mint a 

 levelek ; öblük lekerekített, nem olyan hegyes mint a hogy azt 

 Eckart rajza mutatja. 



A Branyiszkó n^aigati lejtőin bőven fordúl elő bikktörzsek 

 alján (Hazslinszky), továbbá az árvái Babiagorán (Limpricht), 

 Szörény és Hunyad megyékben (Simkovits), Hosszú- aszó (Langen- 

 thal) m. (Barth.) és Horvátországban (Klingg). 



16. Frnllania Raddi. 



Barna, szétterülő vagy gyepeket alkotó, egy síkban majdnem 

 szárnj^asan elágazó májmohok, melyeknél a gyökérrostok csak a 

 pálhákból erednek. A levelek a szár tengelyével keresztben áll- 

 nak, nagyobb karéjuk kerekded s ép, a fülecske apró, ép, teknős 

 és a nagyobb karéjjal alig függ össze. A pálhák kicsipettek vagy 

 kéthasábúak. A burok visszásán szívidomú, hátán domború, alig 

 észrevehető két redövel, a hasoldalon tompa vagy végig baráz- 

 dás éllel. A gallér többlevelű, lapos fülecskével. A tokocska rövid 

 nyelű, halavány barnás, a kinyílás után harangalakú összehajló 

 kopácsokkal. A spórák nagyok, soklapúak, csillagosán csoporto- 

 sított bibircsókkal. 



1. F. dilatata (L.) Levelei kerekdedek, épélűek, áttetszők. 

 A fülecske kerekded vagy inkább sisakképű. A gallérlevelek 

 mindannyian hasadtak, kihegyezett hasábokkal vagy sallangokkal. 

 F. minor Raddi, Jubula dilatata Dumort., Lejeunia dilatata 

 Corda, Jungermannia dilatata L., J. tamariscifolia Schreb., J. 

 cupressiformis Lam. 



Fatörzseken, ritkán sziklákon található. Kerekded, igen vékony 

 gyepeket alkot a rónaságtól a felső erdőtájig. Dalmáczia kivéte- 

 lével a flóra egész területén. Igen közönséges s gyakran termő. 



2. F. fragilifolia Tayl. Igen hasonló az előbbihez, melyhez 

 Nees ab Es. mint [í. microphylla alfajt csatolta. Színe barnás- 

 zöld. A levelek visszásan-rövid tojáskerekdedek. A fülecske sisak- 

 képű. A gallérlevelek s azoknak sallangjai kihegyzetten fogasak, 

 még pedig a külsők épek, kerekített végűek, a legbelsőbbek kihe- 

 gy szettek vagy hegyes sallangúak s épélűek. 



A Magas-Tátra Dzsári szurdokában földön apró gyepekben 

 fordul elő (Hazslinszky). A levél szövetében imitt-amott nagyobb 

 sejtekből álló sejtsorok vannak. 



3. F. Tamarisci. (L.) Fényes, sötét barnazöld, vánkosképű. 



