37 



kocska a burokból kiemelkedik. A spórák feltűnő nag^s'ok s 

 reclöikön sertés tüskék vannak. Codonia pusilla Dumort., Junger- 

 mannia imsilla Schmidt. 



Szántóföldeken található. Termése öszszel vagy tavaszszal 

 érik, Eperjes környékén az erdő szélére dűllö földeken, Erdélyben 

 X.-Szeben m. (Schuei, Horvátországban (Klingg.i Dalmácziában 

 Gionchettoban Comoláz m. (Weiss). 



2. F. eristata Lindb. Hasonló az előbbibe/. A szár vége az 

 összeszoruló levelek miatt üstökös ; a spórák redői csak fogasak, 

 Jungermannia Wondraczeki Corda., Fossombronia pusilla [j cajn- 

 iaia Nees ab. Es. 



Igen gyenge faj. Agyagos földön található az előbbivel, 

 Eperjes környékén s Szörénymegyében Vojszlova mellett (Simk.I. 



■2. család. Juhideae. 



A bm-ok bengerded s felfúvódott vagy 3 — 5 élű, csőalakú 

 csúcscsal végződik, 1 — 2 arcbegoniummal. A tokocska rövid nyelű 

 s a közepén túl négy kopácsra hasad, melynek felső feléről a 

 rugók el nem válnak. A levelek eg^' nagj- felső karéjból, a fü- 

 lecskéből és a kettő közt álló egy kis fogacskából állnak. A pál- 

 hák (a szár alsó oldalán álló levelek) szélesek. A riígóknak csak 

 eg^- csavarszalagja van. 



15. Lejennea Lió. 



A levelek ferdén állnak ; felső karéjuk kerekded vagy tojás- 

 dad, fülecskéjük apró aljával a nagy karéjhoz simuló. A pálhák 

 változók vagy hiányz aiak. Az archegoniimiok magánosak, visz- 

 szásan tojásdad, ötélü bm'okkal, mely a csúcsos csövecske lehúUása 

 után öt karéjra hasad. A tokocska rövidnyelű, gömbölyded, a ki- 

 nyílás után is összehajló kopácsokkal. A spórák gömbösök és 

 szemcsés felszinüek. Apró, halavány sárgazöld májmohok. 



1. h. calcaria Lihert. Igen gyengéd, többnyire szabálytalanul 

 elágazó májmoh. Levelei tojásdadok vagy csak kihegyezettek s 

 lehajlott végűek, vagy sarlóképüek, fogacskás széllel, behajló 

 kerülékes zacskóalakú fülecskével. A gallérlevelek kéthasábnak, 

 épszélű hasábokkal. A burok körte-bunkóidomú, majdnem ötélű. 

 A tokocska gömbded, igen rövid, majd csaknem harmadrészével 

 emelkedik ki a bm'okból. L. liamatifolia Hampe, Jungermannia 

 hamafi fólia Wllr. 



Előfordul a M.-Tátra keleti mészhegj'ein, hol vagy a sziklá- 

 kon apró, sárgazöld, tiszta gyepeket képez vagy más fölch mohok 

 gyepeibe vegyül. Leggyakoribb a Eothbaumgrund nevű völgyben, 

 a Szkalna wrata felé. 



2. L. serpyllifolia DicJc. Szabálytalanul \a>gy nyalábosán 

 elágazó, terjedelmes, de igen vékony gyepeket alkotó moh, tojás- 



