34 



3. .4. multifida (L.) Hasonló az előbbihez, de lombja pá- 

 zsitzöld. felálló, erősebb mohoki-a támaszkodó, törékenv. majdnem 

 sima, sűi"ún kétszeresen szárnyas, derékszög alatt elálló ágakkal. 

 3 — 4 sejtsorból álló, eg^•l•étli karimával. Termése a lomb oldalá- 

 ból emelkedik ; fátyola bibircsós. a bm-okja visszásán kúpos. Egy- 

 laki. Jungermannia multifida L. 



Nedves erdötalajon a mohok közt, kíilönöseu foi-rásos he- 

 lyeken, porhadó fán található. Termése tavaszszal érik. Legbő- 

 vebben nő a liinkányi völgyben Szörény megyében, gyérebben a 

 Sííros és zempléni ti-achvthegyeken, pl. a Simonkö alján. Eperjes 

 környékén a czemétei erdőben. Sz.-Olaszi m. iKlchbr.). Soborsin 

 m. iSiMKOViTSi. Segesvár m. iBaumg.i, Hossú-aszó m. (Baeth.i, 

 a Eetyezát alján (Siíikovits) és Horvátországban (Kíinggr.i 



4. A. palmata Dmort. Lombja barna, vagy feketezöld, szálas, 

 kevéssé átlátszó, vagy át nem látszó, alján szárny aságii, majdnem 

 tenyeresen és süi-űn elágazó, felálló ágvégekkeí, vagy több sejt- 

 sorból áll a kaiimáig, vag>- egy sejtsorból álló karimája van. Bii- 

 rokja findzsaképü. Fátyola bibircsós. 



Xees ab Esenbeck három alakot különböztet meg : 



ai major. A szélesebb lombú, sürün elágazó alak. Junger- 

 mannia multifida Eckart iSynops. Jmagenn. tab. 7. fig. 50 b.) 



,3) laxa. A keskenylombú, gyéren s majd csaknem szárnya- 

 sán elágazó, a talajra simuló alak. 



Y) polyhlasta. A lombja igen rövid s majd csaknem a sűrűn 

 felálló, újjasan hasadt ágvégekből áll. 



Az első két alak összevonásából lett az újabb A. laUfroim 

 LiNDB.. melv egylaki s áttetsző lombbal bir. A y) alak, mely 

 kétlaki s átlátszatlan lombbal bii-. A. íjalmata Dmnort név alatt 

 maradt meg. 



Czélszembb lenne mindkettőt visszacsatolni az A. multifida- 

 hoz, i) palmata Xees ab Es. név alatt. 



A késmarki erdőben találta Wahlenberg (FI. Carp. 1-226 : Jung. 

 palmata Hedw.), a Theu Ursiüiű áthágón Hunyad megyében 

 SiMKOvrrs és Hoi-A'átországban Klixggeaff. 



A yi alak előfordul a M.-Tátrán a Eothbaumgiimdban és 

 Podspadi környékén i Hazslixszkti, Sz.-Olaszi m. iKalchbrexxeei, 

 végre az ái-vai Babiagorán és Javorina környékén iLimprichti. 



A ^1 alakot Iglón egy bányatorok fából való falazatán gyűj- 

 töttem. 



Blasia Micheli. 



Lombja hasonló az Anthoceros vagy a Ricciák lombjához, a 

 mennyiben a középpontból sugárosan terjed szét s a földhöz 

 simul. Sallangai két-kétágúak, középéi-rel és öblösen szárnyas 

 karéjú karimával. Kétlaki. A tokoeska meztelen s a lomb csú- 

 csából, az archegoniumok üregéből emelkedik. Kerülékes, sárgás 

 és négy kopácsra hasad. Az antheridium a növény lombján korsó- 



