lombja felül s alnl sűrűen szőrös. Jangermannia puhescens 



SCHRANK. 



Legbővebben található mésztalajon a Magas- és Alacsony-Tátrán, 

 a Szepesség déli részében (Klch), Sárosban a Branyiszkón, a Svinka 

 s a Hernád völgyében valamint a puszta mezőn is, a szádellői 

 és diósgyőri völgyekben stb., ritkábban bomokkövön a Branyiszkó 

 mentében s trachyton az eperjes-tokaji hegylánczon. Előfordul 

 még Beszterczebánya m. (Márkus), Koritnicza m. (Bothár), a 

 iunkányi völgyben (Simkovits), Segesvár m. iBaumgarten), Árpás 

 környékén (Heüfler), Giötzenbricli hegyen (Schur) és Horvátor- 

 szágban Klek hegyen (Hazslinszky). 



Aneura Dumort. 



Lombja éretlen, apró és egyenletes sejtszövetű, többnyire 

 szárnyasán vagy tenyeresen elágazó. Az antheridiumok gömbösek, 

 majdnem nyeletlenek, kis pikkelyek hátlapjában, mely pikkelyek 

 két átellenes sorban állnak, rövid s alul szőrös ágacskán. Ehhez 

 hasonlók az archegoniumokat tartó ágacskák is. Az archegoniumok 

 hengeresek, szőrösök vagy bibircsósak. A tokocska hosszúdad 

 vagy kerülékes, nég\' kopácscsal nyíló. A legtöbb rugó a spórákkal 

 eltávozik, csak kevés marad üstökök alakjában a kopácsokon. 



1. A. pingvis (L.) Lombjának termete, színe és nagysága a 

 Pelliákéhoz hasonló. A lomb éretlen, 5 — 10 mm. széles, sötét- 

 vagy feketezöld, fényes, lapos, egyszerű vagy szabálytalanul el- 

 ágazó, alul sárgás gyökszösztől molyhos, közepe táján több, 

 karimája felé kevés vagy csak egy sejtrétegből álló. Antheridiimios 

 ága gömbös. A tokocska barna. A spórák átmérője kétszer akkora, 

 mint a rugók vastagsága, Jungermannia pingvis L. Wahl. fl. 

 Carpat. 12::^ 7. 



Nees ab Esenbeck két fő fajtát különböztetett meg : 



a) lohulata. A szélesebb lombú s a talajhoz simuló alak, 

 melynek terpedten rongyos s fodros karimája van. 



,3) denticulata Lombja keskenyebb, karimája fogas és rojtos. 



Agyagos földön található az erdők szélén, árkokban s moho- 

 kon nedves mocsáros helyeken a dombos s hegyes vidékeken. 

 Előfordul Liptó-, Szepes-, Sáros- és Zemplén megyékben (több- 

 nyire ,3 alakjában), Erdélyben Segesvár (Baumgarten') és N.-Szeben 

 környékén (Schur 4549), végre Horvátországban (Klingg.) 



2. A. pinnaiifida Nees ah Fs. Vízi, sötét- vagy feketezöld 

 májmoh. Lombja keskeny, 0*5 — 1'5 mm. széles, alján két-kétágií, 

 szárnyasán elágazó ágakkal, heverő, majdnem meztelen, majdnem 

 a karimáig többrétű, itt-ott keskenyebbre összehúzódó. Fátyola 

 sima, gyengén szőrösödő. A tokocska kopácsai hasadtvégűek. Jun- 

 germannia sinuata Dicks. 



Hegyi patakokban, kövön s fán vagy árkok és erdei útak 

 szélein rothadó fán található, a singléri völgyben. 



Hazslinszky^ A Magyar birodalom moMórája. 



a 



