32 



2. A lomb többnyire szárnyasán osztott, éretlen, sötét- vagy fe- 

 ketezöld. A tokocska hosszúdad-liengeres. Aneiora. 



— A tokocska gömbös. A lomb középere ki van fejlődve. 



3. A tokocska lapos vagy hengeres bm-okból emelkedik. Pellia. 



— A tokocska a lombba bemerült termésfiókból emelkedik. Az 

 antlieridiumok a lomb alsó lapján pikkelyek hónaljában áll- 

 jak. Blasia. 



12. Metzgeria Raddi. 



Az antheridiumok behajló vagy csúcsaikkal begöngyölödő 

 ágak vége öbleiben állnak. Az archegoniumok széles, öblös murva 

 honaljában 3 — 8-ával vannak elhelyezve s nyeletlenek. A tokocs- 

 kák magánosak, gömbdedek, barnásak, négy kopácscsal nyílnak. 

 A spórák gömb-négylapúak, aprósan szemcsések, vagy háromszor 

 vastagabbak, mint a rugók. 



1. M. furcata L. Lombja sima, néha a szélén s alúl a 

 középéren pillás, halavány, ritkán sötétzöld, heverő vagy felálló, 

 igen keskeny vagy négy sejtsorszélességű középérrel. JnngermannicL 

 furcata L. 



A legelterjedtebb májmoh majdnem az egész föld kerekségén, 

 a dombos vidékektől a havasi tájig. Nees ab Esenbeck a követ- 

 kező fő alakokat különböztetett meg: 



a) major. A legnagyobb alak. Lombja alján majdnem egyszerű 

 vagy váltakozva osztódó, hosszú, ritkán két-kétágú ágakkal. Jun- 

 germannia lineáris Sw., M. lineáris Líndb. Mármarosban a vízéri 

 völgyben s Eperjes környékén fordul elő. 



,3) communis. Lombja villásan osztódik vagy ágai váltakozók, 

 rövidek, tompavégűek. Echiiiomitrium furcatam Hampe. Blasia 

 furcata Fr., mely több alakra osztható. Igen elterjedt alak a 

 ílóra egész területén. A y) alakkal egj^esítve = M. conjugata Lindb. 



Y) Ojjuniia. Lombja terpedten két-kétágú, széles, a hegyes 

 ágvégekből sarjadzó (ízeit vagy ijasfias). Csak egyes ágakat talál- 

 hatni a következő két alfaj gyepjeiben : 



ő) gemmifera. Lombja apró, kékeszöld, majdnem nyalábosán 

 elágazó ; az ág keskenyedő végein képződnek a csírarügyek. Riccia 

 fruticulosa Dicks. Eperjes környékén és Dalmácziában Megline 

 m. (Weiss) fordul elő. 



e) prolifera. Csírarügyeket fejleszt, mint az előbbi. Alul az 

 éren és lomb szélén lombpikkelyek vannak. Sárga v. sötétzöld. 

 Bikktörzseken a sóvári hegyeken és Budán (Borbás). 



ülvula. Igen apró, felálló vánkosokat alkotó, két-kétágú 

 lombbal, melynek csúcsán és élén is czikkelyes sarjak képződnek. 

 A M.-Tátra alján Podspadi m. fatörzsön (Hazsl. és Limpricht). 



Kitkán gyümölcsös, leginkább csírarügyekről szaporodik. 



2. M. pubescens (Schrank), Termete olyan, mint az előbbi 

 fajé, de lombja hosszabb, gyepjei magasabbak, terjedelmesebbek 

 s mindig halaványzöldek ; az ere legalább kétszer szélesebb, s 



