23 



környékén Salgó falu m. B. affinis Milde társaságában, Nagy- 

 várad körm^ékén az nrogdi erdőnél és Kér felé (Simkovits), Dal- 

 mácziában Lissa és Bassanka m. (^YEISs) fordiil elő. 



6. B. Bischofii Huh. Lombjának 2 — 3-szor akkora az átmérője, 

 mint az előbbi fajé ; felül kékeszöld, hosszú szemölcsei miatt selyem- 

 fényű, alul halaványzöld. Kétlaki. A. termő egyének karéjai szé- 

 lesek, visszásán szív- vagy tojásidomúak ; a terméketlen, anthe- 

 riditimos egyéneknél szálasak, nedves állapotban laposak, vékony, 

 barnás pillás karimákkal. A pillák színtelenek, egy sorban állnak. 

 Az antlieridium csöve kiemelkedő. A spórák feketebarnák, átlát- 

 szatlanok, nem reczések. 



Oszszel nedves földön. Dalmácziában Brozze, Bassanka, Gion- 

 chitto m. 



B) Spongodes Nees ab Es. (Szivacsos ricciak). A kerekded lomb 

 a föld felszínére simul, sugárosan sallangos mint az előbbi al- 

 nemé ; a felbőr alatt légüregek vannak. 



7. B. crystallina L. Hasonló a Riccia glauca-hoz. Lombja 

 mindkét oldalán világoszöld, sima, fénylő, 3 — 5 cm. átmérővel, 

 felső oldalán későbben gödrös (az eltünedező felbőr és a légüregek 

 miatt). Karéjai visszásán szívidomúak, végükön csipkés élüek, 

 magánosok, félköralakúak, laposak, vékony karimákkal. A felbőrt 

 liatoldalú, táblás sejtek alkotják. Az antheridium csöve kiemel- 

 kedő. A spórák barnák, kevéssé áttetszők, reczés felszinűek, szem- 

 csés ránczokkal. 



Oszszel nedves földön, árkok és vizek partjain található. Bu- 

 dapest környékén Ercsi m. a Duna partján, Nyii'egyháza és Hugj^aj 

 közt (Simkovits), továbbá N.-Szeben m. Erdélyben (Schur és 

 Baumgarten). 



Jegyzet. A B. sorocarpa Biseh. a flóra délkeleti részében még kétes. 



C) Hemiseuma Bisch. (Feles ricciaJi.) Vízi, igen ritkán parti 

 növények, légüregekkel, s a lombba mélyesztett termésekkel, me- 

 lyek a lomb hasadása után, a hasábok élén állanak. 



8. B. natans L. Lombja viszszásan szívidomú, lapos karé- 

 jokból áll, melyek a víz felszínén magánosan úsznak, s csak 

 ritkán jelentkeznek a víz partján sugaras összefüggésben. A ka- 

 réjok sallangjai gyakran kétkaréjúak. Felül sötétzöld, bíborszínű 

 karimával, alul sötétbiborszínű, hosszú, lefüggő, szálas lándsás, 

 gyökéralakú pikkelyekkel. A felső oldal felbőre hatoldalú, táblás 

 sejtekből áll, apró légnyilásokkal. A tokocskák a lomb barázdája 

 oldalán párosan állnak. A spórák sötétbarnák, átlátszatlanok, ap- 

 rósan szemcsés felszinűek. 



A síkság álló vizeiben nő. Termése őszszel érik. Ung\w' kör- 

 nyékén Szűrte felé, Hatvan m. a Zagyva imocsáraiban s Körös- 

 Tarjánnál a Sebes-Körös holt ágaiban (Simkovits), Pozsony me- 

 gyében (Bolla), az ecsedi lápban Szatmárban, a Füzes- Gj^armat 



