12 



gyorsan halad ; későbben, a midőn a sejtek hosszában való nö- 

 vekedése megindul, a nyél jelentékenyen meghosszabbodik. 

 Ennek következtében a x^istiUidium hasa, mely a sporogonium, 

 illetőleg a nyél növekedésével lépést nem tai-that, felszakad és a 

 nyél tetején levő tokocska a pistillidinm hasából kiemelkedik. 

 A Jimgermanniaceáknál, Marchantiaceáknál és Anthoceroteák- 

 nál a nyél tövében még egy harmadik, nagj^obb sejtekből álló 

 répa-alakú rész is van. Ez a talp. A sporogonium alakulása to- 

 vább az egyes mohrendek szerint változván, külön leírást követel. 

 A Marcliantiaceák- és Jungermanniacedkndl a pistillidium hasa, 

 mely a csúcsán szakad fel, helyén marad és a nyelecske tövét 

 hüvely módra fogja körül. A Marchantiaceák nyelecskéje rövid, 

 a Jungermanniaceák-é ellenben aránylag hosszú. Igen vékony 

 falú sejtekből áll és igen múlékony ; alig hogy átszakadt a pistil- 

 lidium hasa vagy megérett a tokocska, már is elenyészett. A 

 tokocska gömbölyded vagy tojásdad, falazata sima, egy vagy két 

 sejtrétegből álló, éréskor sötét színű. A tokocska belső szövetét 

 kezdetben gömbölyded, vékony falú, chlorophyllos sejtek alkot- 

 ják. Ezeknek egy részéből képződnek a spórák, a másik részéből 

 a spórák között levő rugók. A rugók üres, orsó- vagy henger- 

 alakú sejtek, melyelmek falain egy vagy két spirális irányban 

 haladó vastagodást veszünk észre. Ezek hygroskoposak s ezért 

 meghosszabbodnak és kiszórják a spórákat, a midőn kiszárad- 

 nak. A Marchantiaceák tokocskája vagy szabálytalanul nyílik, 

 vagy a csúcs körül elhelyezkedő fogakra hasad, vagy a csúcsa 

 kupak alakjában válik le ; a Jungermanniaceák tokocskája érés- 

 kor fölülről lefelé négy kopácsra hasad. — Aloinbos moJiok-nál a 

 pistillidium hasa alul körben szakad. A helyén maradó alsó része 

 hüvely módjára veszi körül a nyelecske tövét, felső része ellen- 

 ben, melyet a tokocska süvegének (calyptra) nevezünk, a sporogo- 

 nium csúcsán látható, mindaddig, míg az meg nem érik. A siireff 

 vag}^ kucsmaalakú (calyptra mitraeformis) vagy csuklyaalakú 

 (calyptra cucullata s. dimidiata). Amaz hólyag-, sisak- vagy 

 harangalakú, köröskörül zái-t, úgy hogy a tokocskát minden 

 oldalról fedi ; emez egyik oldalán végig fel von hasítva, minek 



