11 



pistillidium, fejlődése kezdetén, sejt alakjában jelenik meg, a 

 mely a mohszár felszínén kidudorodik. Ez a sejt rendesen egy alsó 

 és egy felső sejtre oszlik. Az alsó sejtből ered a pistillidium 

 nyelecskéje, a felsőből ellenben a pistillidium anyasejtje. Ez 

 utóbbi vagy mindjáii; vagy két előzetes osztódás után oszlik 

 egy belső és három külső sejtre. A külső sejtekből, melyeket 

 hossz- és keresztfalak metszenek, támad a pistillidium fala- 

 zata ; a belső sejtből, mely keresztfalakkal osztódik, ered a 

 fedősejtekre osztódó csúcssejt, több csatornasejt és a központi 

 sejt, illetőleg petesejt. A lombos mohoknál a csatornasejtek meg 

 a csatornasejtek körül fekvő többi sejt a belső sejtről lemetszett 

 csúcssejt osztódásából származnak. — Az egy csopoi^tban álló 

 pistillidiumok közül rendesen csak egy termékenyűl. Ez az egy 

 azután tovább is fejlődik, míg a többiek elsatnyulnak és tönkre 

 mennek. A tovább fejlődő pistillidium osztódó petesejtjéből 

 keletkezik a sporogonium, mely a mohnövények szárán fejlőd- 

 vén, abból veszi táplálékát. Ez a mohok szárával szerves össze- 

 függésben nem álló sporogonium, nem termése a mohnövények- 

 nek (melyeknek osztályozására a legjobb ismei-tető jeleket 

 szolgáltatja), hanem a fejlődés körfolyamában az a nemzedék, a 

 mely a spórákat termékenyülés nélkül hozza léti-e. — A Eiccia- 

 ceák sporogoniuma, a mely a pistillidium hasában teljesen 

 kifejlődik, a legegyszerűbb. Gömbalakú teste fiatal korában apró 

 gömbölyded, chlorophylltalan sejtekből áll. Későbben a legfelső 

 réteg sejtjei a spórákat alkotó többiektől különbözvén mintegy 

 falazatot k^eznek. Ez a falazat a spórák megérésével elenyészik 

 ugyan, de azért a már egymással össze nem függő spórák mégis 

 csak a pistillidium hasa és a szár elkorhadásával szabadulnak 

 ki. — A Eicciaceák sporogoniumánál a fejlődés magasabb fokára 

 jut a többi moh sporogoniuma, a mely két, esetleg három 

 részre oszlik. Az osztódó petesejtből eredő sporogonium előbb- 

 utóbb tojás- vagy orsóalakú testet képez, a melyet parenchymás, 

 clilorophyllos sejtek alkotnak. Ennek a testnek felső feléből ered a 

 tokocska, melyben a spórák képződnek; az alsó, vékonyabb felé- 

 ből lesz a nyél. Növekedése eleinte lassú, noha a sejtek osztódása 



