94 



8. D, curvata Schmp. Tokocskája felálló vagy kevéssé ferde, 

 tojás-hosszúclacl, feltüiiöleg csikós, barna vagy veres nyelű, hosszú 

 s ferdecsörü kupakkal. Levelei tojásdad aljból árképűek, váhísak, 

 csúcsaikon fűrészesek. 



Apró, 0,008 — 0,010 m. magas gyepeket alkot. A rónaságban 

 s az alsó erdötájban el van terjedve. Termése tavaszszal érik. 

 Dicranuvi curvaturn Hediv. Bryol. Eur. tab. 61. A Magas-Tátra 

 Drechselháusclien nevű völgyében és a Simonka begyen Sárosban, 

 továbbá Vojszlován meg a Ketyezát alján (Simkovics). 



9. D. Banatica Hmpe. Hasonló az előbbi fajhoz, melytől 

 (Hampe szerint) magasabb gyepei, merevebb s egyenesebb levelei, 

 vastagabb sejtközei és vastagabb ere által különbözik. Az utóbbi 

 a levélaljának harmadát, és az egész árhegyet elfoglalja. 



A Ruszka hegyén mintegy 1260 m. magasságban (Pancic) 

 fordúl elő. — Ezen növény teljes diagnosisából, melyet Kanitz 

 Ágost t. közölt velem, azt látom, hogy HAMPE-nak ez az új faja 

 az előbbi fajhoz csatolandó. 



10. D. subulata Schmp. Tokocskája ferdén áll, görbehátú 

 tojásdad alak, csíkos, száraz állapotban hosszában barázdás, kú- 

 pos, hosszú, ferde csőrbe végződő kupakkal, két sejtsorból álló 

 gyűrűvel és barna vagy piros nyéllel. Levelei tojásdad aljból ár- 

 vagy serteképűek, fényesek. Dícranum subulatum Bryol. Eur. 

 tab. 60. 



Szabálytalan, 0,01—0,02 m. magas gyepeket alkot. Az alsó 

 erdőtájtól a havasi tájig terjed. Elöfordúl Mármarosban a borsai 

 Pietroszon, a Magas-Tátrán a dzsári szurdokban, az iglói erdők- 

 ben, a Branyiszkón (Hazslinszky), Erdélyben a klopotivai ós 

 malomvízi völgyekben a Retyezát alján (Simkovits), Szlavóniában 

 Zvecsevó környékén (Stoitzner). — Limpricht ide számítja (in 

 litt.) Wahlenberg (FI. Carpat. 1124.) Dicranum heteromallum 

 minus-óÁj is. 



11. D. heferomalla Schiinp., (Dicranum heteromallum Hedw, 

 Bryol. Eur. tab. 62.) Tokocskája visszásán tojásdad vagy kerülékes. 

 görbehátú, ferdén álló, többnyire hátrahajló, sima, fényö csíkos, 

 száraz állapotban hosszában redős, hosszúcsőrű kupakkal, keskeny 

 gyűrűvel és sárga nyéllel. Levelei lándsás aljból serteképűek, 

 többnyire egy oldalra hajlanak, sarlóképűek. 0.01 — 0.04 m. magas, 

 sötétzöld, fényes gyepeket alkot. A rónaságtól a felső erdőtájig 

 terjed a flórának egész területén. 



Kisebb példányai fj. 7ninor igen hasonlítanak a D. subulata- 

 hoz, de a selyemfényű, sötétzöld gyep, a tokocska sárga nyele 

 s lehajló száj párkányzata által, mikroszkópi vizsgálat nélkül is, 

 megkülönböztethető tőle. Wahl. FI. Carp. 1124. Endl., FI. Poson. 

 326., Marczell. N.-Rőcze mohvir. 20. 1. Simkovics i. h. 68. 1. 

 Stoitzner i. h. 1010. 1., Schur i. h. 4301. sz. a. Igen elterjedt, 

 közönséges moh. 



a, A töalakot gyengén bordás tokocskával szedtem Késmárk 



