96 



annál rövidebbek a tokocskák bíborszínű nyelei. Bryol. Eur. tab. 65. 

 Oncophorus falcatus Brid. Wahl íi. Carp. 1121. 



Terem a M.-Tátra minden hegyén s annak minden völgyében 

 (Hazsl.), Marmarosban a borsai Pietroszon (Hazslinszky) és a 

 Brebenicskul havasokon (Rehm.). Erdélyben (1. Schur 4305. sz. a.). 

 A Retyezát hegycsoportban nem vettem észre. 



B) Dicrana orthocarpa. Egyenesgyümölcsü Dicaranum-ok. 



A sok gyökszöszszel sűrű gyepekké összeszövődő puha mohok, 

 kétlaki virágokkal, hüvelyező pólyákkal, felálló hengerded, rövid- 

 nyakú tokocskával, rendszerint jobbra sodort nyéllel s gyakran 

 rendhagyó fogazattal. 



3. D. montanuw. Hedw. Levelei puhák, mindenfelé vagy egy 

 oldalra néznek, száraz állapotban bodrosak, lándzsás-árképűek, 

 csúcsuk felé fürészkések, hátukon bibircsósak, csak kis mértékben 

 áttetszők. Tokocskája hosszúdad-hengeres, halavány- sárga, elmo- 

 sódva csíkos, halavány- sárga nyélen. Szájpárkányzatának fogai 

 keskenyek, száraz állapotban befelé hajlanak. A gyepek gyökszösze 

 rozsdaszínű. Pólyázó levelei rögtön árképüek. 



Korhadó fatuskókon nő az alhavasi s a felső erdőtájban. 

 Termése nyáron érik. A M.-Tátrában e növény alakja változó, 

 lazábbgyepű mint Mármarosban s mindig pázsitzöld. Szájpárkánj^- 

 zata fogait tövig hasadtaknak találtam. Levelei árképű vége néha 

 hengeres s körös-körül fogas. 



A Magas-Tátrán igen elterjedt moh (már Wahlb, említi 1121. 

 sz. a.), de az Alacsony-Tátrán is közönséges. Előfordul a Kralova 

 holán s az Orlovo völgyben (Lcjka), Gyömbér (Djombir) -hegyen 

 (Jermy G.), Koritnicza vidékén (Bothár), az árvái Babiagorán 

 (Limpricht), Mármarosban a Pop-Ivánon (Hazslinszky), Erdély- 

 ben a rodnai, zoodi, csiki és fogarasi havasokon (Fuss ; 1. Schur 

 i. h. 4314.), Bánságban a Magura hegyen (Pancic i. h. 95. 1.), 

 Szlavóniában a Papuk hegyen (Stoitzner) és Dalmátországban 

 (Weiss). 



4. D. Sauteri B. et Sch. Puha, pázsitzöld, selyemfényű gye- 

 peket képez. Levelei lándsás aljból árképűek, hegyes szög alatt 

 minden oldalra állnak, ritkán sarlóképűek s egy oldalra nézők, 

 csak a csúcson fogacskások. A levél ere vékony, s a levél lán- 

 dsás részének csak vagy egy tizedrészét foglalja el. Tokocskája. 

 egyenes, felálló, akkora hosszú, mint a kupak csőrével együtt. Bryol. 

 Eur. tab. 71. 



Rehmann szerint az árvái Babiagorán nő (Zool.-bot. Verhandl. 

 Wien 1865, 463. 1.). Magam a M.-Tátra Drechselháuschen nevű 

 völgyében szedtem. 



5. D. amhiguum Hedw. Szára elágazó, mindenfelé néz, 

 tojásdad öblös aljból lándsás, hosszúra kihegyezett levelekkel. 

 A levél ere erős s árhegybe kifutó. Tokocskája kerülékes, hosszú 



