99 



halavány-zöld, száraz állapotbaü fehérlő gyepeket alkot, rozsda- 

 színű, Diajdnem a törzsek csúcsáig terjedő gAÖkszövettel. Levelei 

 merevek, felállók, ritkán kevéssé sarlósak, hosszúdad teknős alj- 

 ból megnyi'üt lándsásak s a behajlott szélek miatt csövesek, a 

 csúcsig épszélűek. A levél ere igen széles, s három sejtrétegből 

 áll. Pólyázó levelei rögtön án^égűek, a legbelsőknek (mint a leg- 

 több pólyában) nincsen erük. Tokocskája hengerded, igen hos-zn 

 árképű csön'el. 



A havasi s alhavasi tájban nő a M. -Tátrának e tájakba emel- 

 kedő minden csúcsán, s a magas fekvésű völgyekben. Marma- 

 rosban a borsai Pietroszon és a Pop-Ivánon, Beregben a Polonina- 

 Berzava csúcsán, de csak meddő állapotban. 



Cj Dicrana scoparia. Féuyeslevelű Dicrammi-ok, 



Tekintélyes gyepes mohok, kemény, fényes, sima levelekkel, 

 négyzetes sejtekből álló levélalj zúgokkal. kétlaki virágokkal é? 

 ívesen hajlott, konya tokocskákkal. 



12. D. elongatum Schivaegr. Terjedelmes, vagy 0,1 m. magas, 

 pázsitzöld gyepeket képez. Levelei liosszúdad-lándsás aljból ár- 

 képüek, épszélűek, a csúcsba kifató keskeny középérrel. Tokocs- 

 kája tojásdad, görbehátú. sima. száraz állapotban barázdás, da- 

 gadt nyakkal, halavány nyélen. Kupakja kiípos. halavány csőn'el. 

 Gyűrííje keskeny. Van egy olyan alakja is. melynek tokocskája 

 egyenes. Bryol. Em\ tab. 76. 



A havasi s alhavasi tájban nő. Termése a nyár végén érik. 

 Szájpárkányzatának fogazata szabálytalan, a mennyiben azon egy- 

 szerű. hasgatott s kettős, a csúcsig összenőtt fogak vegyesen áll- 

 nak. A szájpárkányzat fogain nemcsak a keresztpántokat, hanem 

 azokat a vékony csíkokat is jellemzőnek találom, melyek a fogak 

 hosszában elvonulnak. A tátrai növény termése nagyobb, mint a 

 schv>-eiczi és salzburgié. — A M. -Tátra éjszakkeleti mészhegyein 

 iHazslinszkyi. a nagy szalóki csúcson iBothár) és az árvái Ba- 

 biagora tetején (Limpricht) fordul elő. 



13. D. fuscesce.ns Turn. Terjedelmes, vagy 0,0.3 m. magas, 

 pázsit- vagy barnás-zöld gyepekben nő. Levelei lándsás aljból 

 árképűek, egy oldalra néznek, száraz állapotban görbe-gurbák. be- 

 hajló széllel s érdes háttah A középér eltűnik a csúcsban. Sejt- 

 szövete nem szálas, hanem a levél nagyobb részében négyzetes, 

 a levélaljzúgok fölött téglaalakú sejtekből áll. Tokocskája tojás- 

 hosszúdad s hossza vagy hár-omszor haladja meg vastagságát. 

 Kupakja hosszú árképű. görbe, sárgás csőrével együtt rendszerint 

 hosszabb, mint a kupaktalan tokocska. Gyűrűje egyszerű elváh'i. 



Sziklán, porhadó fán s földön nő az alsó erdőtájtól az al- 

 havasi tájig. Termése őszszel érik. Igen hasonló a D. scoparium- 

 hoz, de feltűnően elüt levélszövete által. Bryol. Eur. tab. 77, D. 

 congestiim Brid. D., rupestre Brid. 



7* 



