100 



longirosfrum Schmp. Hosszabb csőrrel, felegyenesedő szá- 

 rakkal, kevesebb gyökszöszszel, rövidebb tokocskával, és élesen 

 fürészes levelekkel. D. longirostrum Schívgr. 



A hegyi és alhavasi tájban nő. Előfordul a M. -Tátrán : kü- 

 lönösen a Rothbaumgrund nevű völgyben [5 alfajával, a liptói 

 Királyliegyen (Lojka), Arvamegyében (Rehmann és Limpricht), 

 Mármarosban a vízéri völgyben és a fekete hegyeken, Erdélyben 

 (1. ScHUR 4.S07. és 4310. sz. a., Heufler 154. sz. a.) és Slavoniá- 

 ban (Knapp 933. sz. a.). 



14. MiihlenbecHi Br. et Schimp. Bryol. Eur. tab. 78. Terje- 

 delmes, rozsdaszínű gyökszöszszel összeszövődő, vagy 0,1 m. ma- 

 gas, pázsitzöld gyepeket alkot. Levelei lándsás aljból árképűek, 

 törékenyek, ép, behajló szélekkel, sima háttal, fűrészes csúcs- 

 csal, aljukon téglaalakú, felső részükön négyzetes sejtekkel. — 

 A levél aljzugok sejtjei felfúvódott, gömbded-hatszögüek. Tokocs- 

 kája hosszúdad-hengeres, sima, száraz állapotban gyengén barázdás 

 vagy 0,03 m. magas, sárga, magános nyélen. 



Az alsó és felső erdötájban nő. Vastag, sűrű gyepei s csöves, 

 száraz állapotban görbe-gurba levelei által igen feltűnő moh. 

 Pozsony (Bolla, 36. 1.) és N.-Podhrágy vidékén (Holuby), a liptói 

 Királyhegyen (Lojka), és a M.-Tátrán ÍFritze), a Párkány nevű 

 hegyen Lipóez m., a Pop-Ivánon meg a borsai Pietroszon. 



15. D. scoparium (L.). Terjedelmes, laza, sárgás vagy pázsit- 

 zöld gyepeket alkot. Gyökszövete fehér, végre rozsdaszínű. Levelei 

 lándsás aljból árképűek, többnyire ívesek, egy oldalra hajlók, 

 csúcsukon fürészesek. K levél ere lapos, a levél hátán barázdás, 

 és fogacskás. A tokocska hosszúdad-hengeres, ívesen görbült és 

 ferdén álló, magános, vagy 0,04 m. magas, veres nyélen. Ku- 

 pakja domború, rögtön vékony csőrré hegyesedik, mely körül 

 belül oly hosszú, mint a kupaktalan tokocska. Bryol. Eur. tab. 

 74. és 75. 



A rónaságtól egészen az alhavasi tájig emelkedik. Legfeltű- 

 nőbb alfajai : 



p. orthophyUum Schimp. Gyepjei sűrűbbek, szárai felállók s 

 levelei igen hegyes szög alatt mindenfelé állnak. D. Göpper- 

 tianum Sendt. 



y. alpesire Mílde. Gyepei alacsonyak, szárai s levelei állása 

 mint az orthophyllumnál ; a levelek széle és háta azonban ép 

 és sima. 



A rónaságtól a havasi tájig található a flóra egész területén. 

 P alakja előfordul Koritnicza m. (Bothár), a szingléri völgyben 

 (Hazslinszky) és N.-Szeben környékén (Fuss). — y alakja a M.- 

 Tátrán (Hazslinszky), a Babiagorán (Limpricht), a Gyömbér he- 

 gyen (Jermy) és a n.-szalóki csúcs tetején. 



16. D. május Turn. Az előbbi faj termetét viseli, csakhogy 

 minden részében nyúlánkabb, s tokocskái társasán emelkednek ki 

 a tetőn álló pólyákból. Bryol. Eur. tab. 85. 



A tátraaljai erdőkben gyéren (Wahl. 1119.), Pozsony környó- 



