101 



kén (Endl., 328.), N.-Rőcze m. (Marczell, 20. 1.), Erdélyben 

 a Práschbe havason és Segesvár környékén íBaumgarten). 



D) Dicrana undulata. Bodros Dicranuni-ok. 



Tekintélyes, gyökszöszös mohok, keresztredök raiatt habos 

 felszínű levelekkel. A levél ere a levél hátán csúcsa felé érdes 

 vagy barázdás. 



17. D. palustre Lapíjl. Bryol. Eiir. tab. 79. Terjedelmes, 

 laza, sái'gazöíd, vagy 0,1 m. magas, barna gyökszösz által össze- 

 szőtt gyepeket képez. Levelei laposak, lándsás aljból szálasak, 

 élesen fürészes csúcsuk felé habosak, majdnem sima hátú, a 

 levélcsúcs felé eltünedező érrel. Tokocskái hosszúdadok, kevéssé 

 görbék, simák, száraz állapotban barázdásak. Kupakja árképü cső- 

 rével akkora, mint a tokocska hossza. Gyűrűje nincsen. 



Gyeptözeges mocsárokban az alsó erdőtájtól az alhavasi tájig 

 nő. Az árvái Babiagorán iLimpeicht). K.-Podhrágy környékén 

 iHoLUBYl, Bánságban (Pancic i. h. 95. 1. , Erdélyben Ujegyház 

 iBaumgarten*, és Hosszú-aszó m. iBarthi. 



18. D. Schraderi Schicaegr. Bryol. Eur. tab. 80. Vánkosképü. 

 sűrű, gyökszöszös. sárgazöld gyepeket alkot. Levelei hegyes szög 

 alatt állnak el, ritkán hajlanak egy oldah-a. habosak, száraz állapot- 

 ban bodi'osak, laposak, széles aljból szálasok, tompa fogacskás csúcs- 

 csal. A levélér vékony és a csúcs alatt eltűnik, g^i-akran síma- 

 hátií. A levél sejtszövete sajátságos, nem szálas szövetű mint 

 az előbbi fajnál, hanem hosszudad. négyzetes és háromszögű sej- 

 tekből áll, de a levél aljzugai szabályos alkotásúak. Tokocskája 

 hosszúdad. kevéssé görbe, majdnem sima, sárgás, vagy 0,03 m. 

 magas nyélen. 



Gyeptözeges talajon található. Termése a nyár végével érik. 

 A tátraaljai mocsáros erdőkben iWahl. fl. Carp. 1119. sz.», az 

 árvái Babiagorán (Limpricht», a Prassiva hegyen i Márkus és 

 Bothár), a mármarosi Fekete hegyeken (PiEHMAysi. 



19. D. spuriiim Hedw. Biyol. Em-. tab. 81. Terjedelmes, 

 laza, törékeny, sárgazöld gyepeket képez. Gyökszösze rozsdaveres. 

 Levelei teknős, tojásdad aljból szálas-Ián dsásak. a csúcs felé 

 fürészesek, hátukon bibii'csósak, nyalábokban állnak. A levél ere 

 vékony, a csúcs alatt eltünedező s hátán fürészes. A tokocska 

 hosszúdad. befelé görbülő, száraz állapotban barázdás, vagy 

 0.03 m. magas nyélen. Gyűi-űje egyszerií, darabokban elváló. 



Nő tui-fás s homokos mocsáros talajon. Termése a nyár de- 

 rekán érik. A Magas-Tátrán (Fritze és Limpricht, i. h. 13. 1. 1 

 és Erdélyország fenyveseiben (1. Schur, i. h. 4317. sz. : Baum- 



GARTEN). 



20. D. luidulatum Turn. Bryol. Eur. tab. 82. és 83. Terje- 

 delmes, laza, vagy 0.1 m. magas gyepeket alkot. Gyökszösze 

 barna. Levelei hosszúdad-lándsásak, aljukig habosak, sarlósak. 



