108 



A süveg rövid, kuesmaképű, karéj os karimával. A szájpárkány- 

 zat fogai rövidek, a gyürü szélességénél alig hosszabbak. 



1. B. tríchodes Web. et M. Bryol. Eur. tah. 115. Seregesen 

 vagy apró, 0-001 — 0*002 m. magas gyepekben nö. Levelei lánd- 

 sás aljból árképűek, válúsak, száraz állapotban a törzshöz simu- 

 lok, épélüek, vastag, a levélcsúcsot képző érrel. A tokocska száraz 

 állapotban hosszában redős. 



Többnyire függőleges sziklafalakon, különféle kőzeteken nö. 

 A Magas-Tátrán (Lobazzewki és Fritze), Eperjes környékén N.- 

 Jakabvágáson homokkő vön és mész tufán, Igló m. (a kő alatt) 

 conglomeráton, a kerzeschoári havasokon gnájsz- sziklákon, a Zsu- 

 gyele patak mentén a Eetyezáton (Simkovics). 



19. Seligeria Br. et Schimp. 



A tokocska rövid, körteidomú, száraz állapotban visszásán 

 kúpos, nagy, vékonycsövü kupakkal. Észrevehető levél-aljzug a s 

 gyűrűje nincsen. A szájpárkányzat fogai épek, átlátszók, kevés 

 keresztpánttal. Apró kis gyepekben tenyésző mohocskák. 



1. S. pusilla (Hediv.) Bryol. Eur. tah. 110. Levelei pázsit- 

 zöldek, aprósan fogacskásak, felállók, keskeny középéiTel, mely a 

 levél felső részét parenchymszegélylyel képezi, s hüvelyező aljjal. 

 Tokocskája egyenes nyelű, száraz állapotban tágas nyílásii s 

 hosszában redős. Csőre tűképű s ferde. A szájpárkányzat fogai 

 sárgák mint a narancs, 6 — 8 keresztpánttal. Weisia pusilla Hedw. 



Nedves mészszikla-falakon, Pozsony környékén (Endl. 323.), 

 a M.-Tátrán (Eehmann és Fritze), Sz.-Olaszi m. (Kalch.), Szepes- 

 ben a lucsivnai mész sziklákon magam, a Euszka havas alján Lun- 

 kány felé (Simkovics), Brassó m. mészsziklákon s kőfalakon 

 (ScHUR 4506. sz. a.), Tajova m. trachyton (Bothár). 



2. S. tristicha (Brid.) Bryol. Eur. tah. 111. Feltűnő mo- 

 hocska mereven felálló levélnyalábjai miatt, melyekben a tompa- 

 végű, de árhegyű lándsás levelek három sorban fedelékesek. 

 Tokocskája száraz állapotban visszásán kúpos és sima. Kupakja 

 nagy, narancssárga, ferde, tűalakú csőrrel. Weisia tristicha Brid., 

 Grimmia tristicha Schwágr. 



Mészszikla-falakon nő. Termése a nyár végével érik. A M.- 

 Tátra éjszakkeleti mészhegyein Javorina környékén, Szinye-Lipócz 

 m. Sárosban (Hazslinszky) és Brassó m. (Schur 4507.). 



3. S. recurvata (Hedw.) Bryol. Eur. tah. 112. Levelei tojás- 

 dad -lándsás aljból serteképűek, épélüek, válúsak, vastag közép- 

 érrel, mely a levél felső részét egymaga alkotja. Pólyalevelei is 

 eresek, serteképűek, szélesebb aljukkal hüvelyezők. A tokocska 

 nyele előbb ivesen lehajló, végre felegyenesedik. A tokocska alakja 

 nem mindig körteidomú, gj-akran olyan mint a Brachyodus-é. 

 K kupak csőre egyenes. A szájpárkányzat fogai néha hasadtak. 



