112 



2. P. minutula ( Schivaegr.). Barnászöld vánkosokban nő. Leve- 

 lei liosszudadok, kihegyezettek, laposak, varancsosak. Tokoeskája 

 tojásdad, majdnem gömbös ; kúpos vagy árvégü kupakos, s a 

 kupak levetóse után tágnyílású. Gyűrűje nincsen. Egynyári. 



Erdő-utak agyagos lejtőin s ugarakon található. Oymnostomum 

 minuiulum Schwacgr. N.-Podlirágyon (Holttby), Eperjes m. a 

 czemetei erdőben, utak szélein s Zemplénben T.-Hermány kör- 

 nyékén, Dalmácziában (Weiss), N.-Szeben m. (Fuss. ésScHUR 4484.) 

 Ercsi m. a Duna partján (Borbás i. h. 41. 1.) — N.-Podhrágy m. 

 (Holuby) tompán kúpos kupakkal is terem, ekkor P. Starheana 

 Hedw. a neve. 



3. P. truncata (L.) Igen apró pázsitzöld gyepeket képez. 

 Levelei visszásán tojásdadok, laposak, simák, épélüek, rövid 

 árvégbe kifutó középérrel. Tokoeskája visszásán tojásdad, dom- 

 ború, ferdecsőrü kupakos, a kupak levetése után nyílásának 

 átmérője majdnem akkora, mint a hosszúsága. Süvege sima. Egy- 

 nyáii és egylaki. Gymnostomum truncatum L. Wahl. i. h. 1075. 



[í. marginata. Termetére nézve megegyezik a tőalakkal, to- 

 koeskája is rövid, visszásán kúpidomú, de nagyobb s a kupak 

 alja övedzi a tokocskát hártyás párkánynyal. A matheóczi malom 

 zugója alatt (Hazslinszky). 



A tőalak árkok és utak szélein s ugarföldeken nő, helyen- 

 ként pl. Eperjes m. bőven. Termése őszszel érik, olykor tavasz- 

 szal is. Nemes-Podhrágy m. (Holuby 29. sz.), N.-Rőcze m. 

 (Marczell 2. sz.), Budapest és Nagyvárad környékén (Simkovics), 

 Beszterczebánya m. (Márkus), Ungvár m. (Laudon és Dietz). 

 Erdélyben (Baumg., Sigerus, Lerchenfeld), Szarvason (Borbás, 

 Korem), Slavoniában (Stoitzner "1^. sz.), Horvátországban Ká- 

 rolyváros és Lökve környékén és Dalmácziában (Weiss). 



4. P. intermedia (Turn.), (P. truncata [3 major Br. et Sch.) 

 Körülbelül 0.015 m. magas pázsitzöld gyepecskékben nő. Levelei 

 hosszudad-lándsásak, hosszú hajképü árhegybe kifutó középérrel, 

 róna lemezzel, kevéssé begöngyölyödő ép levél széllel. Tokoeskája 

 hosszudad vagy hosszudad-hengeres, száraz állapotban hosszában 

 ránczos. Kupakja mint az előbbi fajnál lapos, rögtön ferde csőrré 

 keskenyedik. A kupak levetése után nem tágul ki a száj nyílása. 

 Megkülönböztethető : 



1. a tőalak. Bryol. Eur. tab. 12L Tokoeskája kupak nélkül 

 2 — 2^/2-szer hosszabb mint széles, végre hengerded-kehelyképű. 

 Száj párkányzata ép hártyakarima. Kopár agyagos földön, ritkán 

 sziklán nő. 



2. ciliata. Megegyezik a tőalakkal, de a szájpárkányzat li.ár- 

 tyakarimája pillás. Eperjes környékén, ritka. 



3. suhcylindrica Schivip. Tokocskájának hossza legalább há- 

 romszor akkora mint a vastagsága. Ez a Pottia-k legnagyobb alakja, 

 mely 0.03 magas gyepeket képez. Levelei néha a csúcs felé 

 fogacskások. A következő fajhoz közeledik. Nedves földeken nő 

 Eperjes környékén. 



