ÍÍ'A 



A töalak a legelterjedtebb mohocBkák közé tartozik. N.-Pod- 

 hrágyon (Holuby 30. sz.), Sz.-Olaszi m. (Kalch.), Besztercze- 

 bánya m. (Márkus), Sárosban sokfelé, Borsodban Tapolcza m., 

 Zemplénben Szeglii m. (Hazslinszky) és Erdélyben (Baumgarten, 

 Bauth, Fuss és Lehnz 4483). 



5. P. Heimii (Hediv.), Gymnostomum Heimii Hedw. Oly 

 termetű, mint az előbbi faj, de a levelei csak hegyesek és a közép- 

 erük vagy a csúcsban eltűnik, vagy rövid árvégben végződik. A 

 levél szélét keskenyebb sejtek alkotják, s néha 2 — 3 sorban a leve- 

 leket szegélyezik. A feljebb álló levelek csúcsuk felé fürészesek. 

 Ferdecsörű kupakja az elválás után is még soká megmarad a to- 

 kocska megnyúlt középoszlopán. Bryol. Eur. tab. 124. 



Nedves talajon, különösen a vizek partján nő. Termése má- 

 jusban V. júniusban érik. Ritka. Erdélyben 1. Schur 4482. sz. a. 

 (Baumgarten gyűjteményében termőhely nélkül). A Fertő tó part- 

 jain (Juratzka) bőven. 



24. Anaoalypta Roehling. 



Az ide számított mohok megegyeznek a Pottiákkal termetben, 

 valamint a levelek és tok csak sejtszövetében, de eltérnek a száj- 

 párkányzatuk miatt. Ez egy körben álló, és hártyás karimából 

 emelkedő 16 fogból áll. A fogak szálas-lándsásak, csúcsukon ha- 

 sadtak s a hasadék irányában lyukasak, vagy épcsúcsúak, s csak 

 a középvonalukban van lyuksor. A fogak felszíne varancsos, kereszt- 

 pántjaik gyéren állnak. 



1. Síarkeana (Hedw.), (Weisia Starkeana Hedw., Pof Ha Star- 

 heana C. Midi. Bryol. Eur. tab. 125.) Apró egynyári moh, tojás- 

 dad- vagy hosszúdad-lándsás, legöngyölödött szélű levelekkel, ár- 

 végbe kifutó erős középérrel. A tokocska apró, kerülékes vagy 

 liosszúdad, barna és fényes. Kupakja kúpos, tompavégű. Gyűrűje 

 vékony és állandó. A szájpárkányzat iogai sárgák, 2 — 3 kereszt- 

 pánttal. Az antheridiumok a végső levelek hónaljában, egymagá- 

 ban, azaz paraphysisek nélkül állnak. 



Meszes-agyagos földön nő. Termése tavaszszal érik. Felcserél- 

 hető a Pottia minutula azon alakjával, melynek kupakja kúpos, 

 de nem árvégű. Nemes-Podhrágy A^dékén (Holuby) és Dalmá- 

 cziában (Weiss). 



2. A. caespitosa (Bruch.), (Weisia caespitosa Bruch., Pottia 

 caespitosa C. Miül. Bryol. Eur. tab. 126.) Apró, rendszerint egy- 

 szerű szárú moh. Levelei hosszudadok, hegyes szög alatt állnak, 

 laposak, kihegyezettek, kifutó levélérrel. Tokocskája felálló, kerü- 

 lékes, összehúzott sejtnyilással. Kupakja hosszúcsörű. A fogak alj- 

 lemeze alig emelkedik a tokocskából. Antheridiumos virágai rügy- 

 képűek. 



' Agyagos földön nő. Termése tavaszszal érik. N.-Szeben kör- 

 nyékéről említi Schur 4227. sz. a., de Heufler kétesnek mondja 

 (1. Oest. bot. Zeitschr. 1866. 291. 1.) 



Haziliruzky, A Magyar birodalom mohflórája. 



8 



