114 



2. A. lanceolata (Dicls.), (Bryum lanceolatum Diclis., Leersia 

 laiicealata Hedw., Potiia lanceolata C. MiiJl., Coscinodon lanceo-. 

 latíis, aciphyllus et connatus Brid.) Laza, 0,005 — 0.010 m. magas^ 

 sötétzöld gyepeket alkot. Levelei visszásán tojásdadok vagy hosszú- ' 

 dad-lándsásak. kifelé göngyölödö ép széllel, hegyes árvégbe kifutó 

 középérrel. Tokocskája kerülékes, vagy 0.005 m. magas nyélen. 

 Szájpárkányzata gyakran hibás. 



A töalak barna tokocskája kerülékes. A kihegyezett, árvégü 

 kupak félakkora mint a tokocska. Szájpárkánya kifejlett fogú. 

 A fogak bibircsósak, hasadtak s lyukasak is, ritkán épek. 



[i. angustata Schmpr. Kisebb a töalaknál. Tokocskája hosz- 

 szúdad, tökéletlen száj párkánynyal. Levelei tojásdad-lándsások, 

 kihegyezett végűek. Eperjes és Sz.-Olaszi m. található. 



A töalak meszes s agyagos földön, úgyszintén kőfalakon is 

 nö. Termése öszszel és tavaszszal érik. Késmárk m. (Wahl. fl, 

 Carp. 1101), a Tátra alján és Sárosmegyében (Hazslinszky) sok- 

 felé, N.-Röcze vidékén (Marczell, i. h. 6. sz. a. mint Griinmia 

 lanceolata (Schrad) van felemlítve), N.-Podhrágy m. (Holuby)^ 

 Pozsony környékén (Bolla, i. h. 35. 1. és Bothár : kőfalakon), 

 Budapesten, a Karacshegyen és a Mátra más pontjain (Borbás), 

 Aradmegyében (Simkovics), Bánságban (PANcrc), Erdélyben N.-Sze- 

 ben, Brassó és üdvarhelj- környékén (Schur. i. h. 4229. sz. a.), 

 a Hargittán (Baumgarten), Slavoniában Tacsag és Vucsin közt 

 (Stoitzner), Mohácson (Borbás), Dalmácziában (Weiss). A leg- 

 elterjedtebb mohok egyike. 



4. A. latifoliaf Schivaegr.J, (Weisia latifolia Schívg., Grimmia 

 latifolia Web. et Mohr.) Eövid szárai sürün fedelékes, teknős, 

 széles, visszásán tojásdad, majdnem kerekded levelei miatt hosz- 

 szúkás, fehérzöld hagymákhoz hasonlók. Tokocskája kerülékes vagy 

 hosszudad hengeres, barna és fényes, kupakja ferdecsörű, nyele 

 pedig sárga s vagy 0,01 m. hosszú. Bryol. Eur. tab. 108. 



Televényes földön nö az alhavasi és havasi tájban. A Magas- 

 Tátrának Eother Lehm, Eisernes Thor és Stirnberg nevű helyein 

 található. Erdélyben a rodnai és beszterczei havasokon (1. Schur 

 4229. sz. a.) és a borsai Pietroszou (Baumgarten). 



25. Didymodon Hedw. 



Évelő, sátorozólag elágazó, terjedelmes gyepeket képező mo- 

 hok, szálas-lándsás, száraz állapotban sodort vagy bodros, igen 

 varancsos, 5 — 8 sorban álló, a csúcsfelé rendszerint fürészes leve- 

 lekkel. Ezeknek felső részét apró, kerekded-négyzetes, clilorophyll- 

 dús sejtek alkotják, a melyek általában kisebbek, mint az előbbi 

 két nembe tartozó növények leveleiben. A tokocska hosszudad 

 szálas hengeres alakig változik. A szájpárkányzatot, egy körben 

 áUó, ép vagy kétágú, merev, egyenesen felálló, szálas, alja felé 

 kiszélesedő 16 fog alkotja. 



