iíb 



1, D. riihelluH (lioth). Terjedelmes, sűrű, barnás vagy vereslő, 

 O.Ül — 0.03 lu. magas gyepekben nö. Levelei tojásdad aljból szálas- 

 lándsásak, tompa, de rövid árvéggel bíró csúcscsal. A levél széle 

 ép, néha a csúcs felé fogacskás, kifelé kevéssé begöngyölödik. 

 A levélér a csúcsban végződik. A levél alját téglaalakú, színtelen 

 sejtek alkotják. A tokocska liosszudad vagy hosszudad-hengeres, 

 felálló, vereslő, vagy 0.01 m. magas nyélen van. A kupak kiipos, 

 de csőrteleu vagy rövid ferde csőrű. 



Földön, kőfalakon és sziklákon nő a rónaságtól a havasi 

 tájig. Termése őszszel érik. (Bryum recurvirostnmi Dícks., Weisia 

 recurvirostra Hediv., Griinmia rubellá Both.) Sokalakú moh, mint 

 a legtöbb növény, mely nagy elterjedésü vagy minden éghajlat 

 alatt ós sokféle tenyészeti viszony közt megél. Szájpárkányzata rit- 

 kán szabályos, azaz a fogak ritkán egyenletesen félig vagy egy 

 harmadlian hasadtak, hanem rendszerint szabálytalanok, mint 

 a Didymodon kiridusnál, különösen a matheóczi példányaimon, 

 melj'^eket a malom zúgója alatt, tehát szokatlan tenyésző helyen 

 szedtem. Ezeken a fogak vagy egyszerűek, vagy kóthasábúak, 

 sőt háromhasábúak is, néha elágazó hasábokkal, épek vagy 

 likacsosak ; a hasábok néha keresztpántokkal függnekössze. Gyii- 

 rúje két sejtsorból áll s kupakja árhegyü. A levélér színtelen ár- 

 hegyg;^;el végződik. 



Arvamegyébeu a Polhorán (Limpricht), a M.-Tátrán a Feugs- 

 blöss-én, a Drechselháuschen és Kothbaumgrund nevű völgyekben s 

 Podspadi m., továbbá Igló m. (Hazslinszky), a Ruszka meg a 

 Eetyezát havas alján (Simkovics), N.-8zeben, Brassó, Braza ós 

 Fogaras m. (1. Schur, i. h. 4il8), Vasm. (Borbás) és Slavoniában 

 Zvecsevó m. (Stoitzner). — Sárosmegyében a lipóczi és singléri 

 völgyekben oly példányokat is gyűjtöttem, melyeknél a levél- 

 csúcs fogacskás. var. denfatus Schimp. Ugyanez az alak előfor- 

 dul még GöUnitz környékén és Borsodban a diósgyőri völgyben 

 (Hazslinszky), Zólyomban Tajova m. trachyton (Bothár), Ungban 

 F. -Németi m. (Laudon) és Dalmácziáben (Weiss). Igen közön- 

 séges s bőven termő moh a flóra egész területén. 



2. D. cylindrícus (Bruch.)^ (Weisia cylindrica Bruch., W. 

 tenuinosfris HooA.) Alacsony, puha, aljukon fejérlő gyepekben nő. 

 Levelei hosszúak, szálasak, laposak, bodrosszélüek s száraz állapot- 

 ban mint az előbbi fajnál fodrosak, a csúcs felé többnyire fogacs- 

 kásak. Az ér a kihegyezett csúcsig terjed. A sejtek az elmosódá 

 aljzugokban négyzetesek, bibircsósak. A tokocska sárga nyélen 

 van s szálas-hengeres, halaványbarna. Kupakja hosszúcsőrű. A fo- 

 gak lándsás-szálasak, épek, vagy változók mint az előbbi fajnál, 

 s múlékonyak. Trichostomum cylindricum C. Miill. 



Kvarczos sziklákon és földön nő. Termése őszszel érik. Sá- 

 rosban a p.-peklóni erdőben s a sóvári vár alján, Mármarosban 

 a vizéri völgyben, Árvában Polhora m. (Ltmpricht). 



3. D. liiridus Hornsch. Szára rövid, többnyire egyszerű: 

 különvált antheridium- és archegonium- virágokkal. Levelei mere- 



8* 



