117 



A meszes talajt kedveli, de más közeteü is nő az alsó erdő- 

 tájtól a havasi tájig bezárólag. Magasabb állomásokon a növény 

 tömörebb, rövidebb levelű s színe, legalább a gyepek alján, feketébe 

 játszó. Termetére nézve igen hasonlít a Leptotrichum flexicaulé- 

 hez, melj'iyel néha ugyanabban a gyepben vegyest is nö. 



3. hrevifolium Schmp. a törpe havasi alak. Igen elterjedt moh. 



7. laxum. A nedves állomások nyúlánkabb szárú s gyér levelű 

 alakja, melj'en a levelek két sorban való elrendezése azonnal 

 szem])etünö. 



A M. -Tátrán különösen bőven található az éjszakkeleti és 

 nyugati mészhegj^eken, de a grániton is. Előfordul a nagyhalastó 

 kömj'ékén a havasi tájban, kíüönösen alakja, a Kis-Tátrán, a 

 Kralova holán (Lojka), a Gyömbér hegyen (Jermy), a hermaneczi 

 völgyben (Bothár), Arvamegyében a Chocs hegyen s Babiagorán 

 (limpricht), a Branyiszkón, Lipócz és Singlér vidékén itt homok- 

 kövöu is, a Szinye folyó völgyében, Jagova hegyen Sárosban. 

 Erdélyben az árpási és fogarasi havasokon, Preschbe és Bucsecs 

 havasokon. A Szarkó havas hegycsoportjában a Gropa-Bisztri völ- 

 gj^ében a patak mentén iSimkovics) és Dalmácziában (Weiss). 



2. D. inclinatum (Hediv.) (Swartzia inclinata Hediv.) Olyan 

 termetű, mint az előbbi faj havasi alakja, de tokocskája mindig 

 tojásdad s lekonyuló, azonfelül vastagabb is mint az előbbi faj- 

 nál. Antheridiumos virágjai nem fedetlenek, hanem három levelű 

 pólya takarja. 



Nedves sziklákon nő a havasi tájig. Termése aug. és szept. 

 havában érik, A M. -Tátrán grániton a Nagy-Halastó s a Verestó 

 környékén. A Retyezáton Simkovics, a Bihar hegység Beles hava- 

 sán Baumgarten. 



27. Ceratodon Brid. 



Sátorozólag elágazó, évelő, bibircsós levelű mohok, hosszúdad, 

 görbe, ferdén álló, erősen barázdás, fényes tokoeskával. A levelek 

 felső részét lekerekített négyzetes, átlátszó sejtek alkotják. A száj- 

 párkányzat fogazatának ágai szegélyzettek s gyakran keresztpán- 

 tokkal összekötvék. 



1. C. purjmreus f L.J, (Mnium purpur eum L.j Majd terjedelmes, 

 majd vánkos-képű gyepeken nő. A gyepek színe majd sötétzöld, 

 majd verhenyes-bama. Gyökszösze fel nem tünő. Levele lándsás, 

 kihegyezett, kifelé göngyölödő széllel, ormósán kiemelkedő, a csúcs- 

 ban eltünedező középérrel. A tokocska bibor-veres, gyakran víz- 

 irányos, lehajló, kevés, de mély barázdával, s kápos kupakkal. — 

 Igen elterjedt s változó faj. A levél széle majd ép, majd a csiics- 

 felé fogacskás vagj^ fűrészes. A középér néha árhegygyel végződik. 

 Tokocskája néha oly keskeny, mint a következő fajnál. Ide soro- 

 landó ScHiMPER sz. Dicranum Celsii, D. purpurascens^ D. inter- 

 médium Hedw.^ Dicranum bipartitum, D. 8irictum ós D. papil- 



