119 



í. L. iortile Hampe. Alacsony, 0.02 — 0.05 m. magas, eleven 

 •zöld, fénylő, apró gyepeken nő. Felálló, vagy egy oldalra hajló, 

 lándsás, fehérlő aljból folytonosan a fogacskás árhegybe keske- 

 nyedő levelekkel. A szár alsó levelei aprók. Tokocskája szálas- 

 hengeres, vagy 0.01 m. magas, vereslő nyélen van. Kupakja csőrös 

 s csőrjével együtt félakkora, mint az üres tokocska. A szájpár- 

 kányzat fogai aljaikkal széles körszalaggá nőttek össze. Kétlaki és 

 egynyári. Bryol. Em*. tab. 179. 



Árkok s mély iitak szélein s árnyékos hegyi partokon nő 

 Sáros-, Szepes-, Zemplén-, Ung- és Trencsén (Holuby) megyékben. 

 Erdélyben az árpási havasokon (Schur 4411), a Ruszka havas 

 alján. Vaskapun Hunyadmegyében m. s Slavoniában Kamengrad 

 rom mellett (Stoitzner). — {j.pusilhim Hedw.^Didymodon imsillum 

 Walil. n. 1089. Minden részében kisebb, s alig magasabb, mint 

 Weisia viridula. Tokocskája kerülékes vagy hosszúdad. A M.-Tát- 

 rán, a Branyiszkó magaslatain és a Simonka hegy alján, Erdély- 

 ben (Baümg., Barth és Schur i. h. 4410. sz. a.). 



3. L. homomallum Sch^njJ. Eleven zöld, laza, fényes, 0.005^0.03 

 m. magas gyepeket alkot. Levelei tojásdad aljból vékony épélű 

 árhegygyé nyúlnak ki, egy oldalra néznek, vagj^ mindenfelé állnak. 

 Tokocskája tojás hosszúdad, bibor-veres, vagy 0.02 m. magas nyé- 

 len. Kupakja kúpos, egyenes. A szájpárkányzat fogai alján kör- 

 szalag nincsen. Biyol. Eur. tab. 181. Weisia heteromalla Hedw., 

 Trichostomum heferomalluni Br. et iSc^., Ditrichnm homomallum 

 Hampe. 



Eperjes és Bártfa körnj'ékén Sárosban, GöUnitzbánya mellett, 

 Szepesben, a Babiagorán Árvában (Limpricht), a Pop-Iván alján 

 Mái*marosban, Hammersdorf mellett Erdélyben (Baumg.), az ár- 

 pási havasokon (Heufler j. h. 186. sz.) és Slavoniában Strazeman 

 mellett (Stoitzner) nő. 



inclinaium. Tokocskája alakjára s állására nézve a Cera- 

 todon purpm-eus terméséhez hasonló, de sima, s szájpárkány- 

 zata másféle. Piemete mellett üngmegyében (Lojka). 



3. L. fiexicaule Hampe. Sűrű, aljukon rozsdaszínű gyök- 

 szöszszel összenőtt, pázsitzöld, 0.05 m. magas gyepekben nő. Szá- 

 rai görbegurbák, mindenfelé vagj^ egy oldalra néző levelekkel. 

 Levelei lándsás aljból árképűek, lapos széllel, fűrészes csúcscsal s 

 sárgás aljjal. — A sejtek a levél alján tégla-alakúak s az alj széle 

 mellett néhány sorban rhombosak. Tokocskája kicsiny, hosszúdad 

 kúpos kupakkal és széles gyűrűvel. Bryol. Eur. t. 181. Didymo- 

 don fiexicaule Wahl n. 1087. Különösen mésztalajon, sziklán s 

 földön nő. Termése a tavasz végével érik. 



A M.-Tátra éjszakkeleti lejtőin, Tarkő Várhegj^e éjszaki olda- 

 lán, a sárosmegyei Pusztamezőn, a szádellői völgyben N.-Podh- 

 rágy mellett (Holuby), az ái-vai Babiagorán (Limpricht), Miháld 

 mellett és a Eetyezát havas alján (Simkovics), az árpási havaso- 

 kon (Baumg. 1, Slavoniában a kamengradi romon (Stoitzner). 



4. L. pallidum Hampe. Apró sárgazöld, egynyári gyepekben 



