120 



nö, Tokocskája tojás-hosszúdad, felálló, szabályos, ritkán egy- 

 oldah'i, feltünöleg hosszú (0.04 m.j, sárga nyele és keskeny, kúpos 

 kupakja van. A szájpárkányzat fogai keskeny körszalagon párosan 

 állnak. Levelei tojásdad aljból rögtön árvégűek, fürészes csúcs- 

 csal, s keskeny, tégla-alakú sejtekkel. 



Kopár agyagföldön nő a rónaságon s a partos vidékeken. Ter- 

 mése iskVSiSz xégén érik. {Bi-ijum pallidum Schreb., Trichostomum 

 pallidum Hedw. Bryol. Eur. t. 183.) N.-Szeben környékén s az 

 árpási havasokon (1. 8chur, 4410. sz. a.), továbbá Hosszúaszú 

 (Barth), Fenyőfáivá (Fuss) és Segesvár (Baumgarten) körül. 



5. L. Knappii Juratz. ^líii^nevci egyszGYÜszkrii^ apró gyepeket 

 alkotó, egylaki moh. Levelei görbe-gurbák, mindenfelé állnak, az 

 alsók lándsásak, kihegyezettek, a felsőbbek tojásdad, félig hüve- 

 lyező aljból megnyiilt lándsás-árképűek, válúidomúak, de róna, a 

 felső végén aprósan fürészes széllel. A sejtszövet apró horgú, a levél 

 alja felé tágasabb, a levél alján keskeny téglaalakú s átlátszó. 

 Antheridiumos virágjai rügyképüek, levél-hónaljiak. A tokocska 

 tojás-hosszúdad, kevéssé görbült, narancssárga, összehúzódott száj - 

 nyilással és tartós gyűrűvel. A nyél vereslő, felső végén balra 

 tekert (1. Schülzer, Kanitz és Knapp : Die bisher bekannten 

 Pflanzen Slavoniens, Zool.-bot. Ver., Béc-i 1866. 67. 1.) 



A duzluki kolostor környékén erdőtalajon J. A. Knapp találta. 

 Az előbbi fajtól (Juratzka szerint) szélesebb levelei s vereslő 

 nyele által különbözik. 



6. L. vaginans Hampe. Sűrű, pázsitzöld, fényes, 0.005 — 0.010 

 m. magas gyepekben nö. Levelei rövidek, lándsásak, kihegyezet- 

 tek, épélűek, begöngyölödő széllel, mindenfelé állnak, száraz álla- 

 potban a szárhoz simulnak. A pólyázó levelek hosszúdad hüvelyező 

 aljból rögtön árvégűek. Tokocskája keskeny, tojás-hosszúdad ; 

 kúpos kupakja, széles gyűrűje és sárga-veres nyele van. A száj- 

 párkányzat fogai párosan állnak, de tövükön körszalag nincsen. 

 Trichostomum vaginans Suli. 



A M.-Tátra éjszaki lejtőjén a Nagy-Halastó m. (Limpricht). 



7. L. glaucescens Hampe. Laza, szürke-zöld, vagy 0.02 m. 

 magas gyepeken nő a sziklarepedésekben. Szürkés szine a levelek 

 állandó korpás vagy poros felszínétől ered. A szár alsó levelei 

 kisebbek, a pólyázók nagyobbak ; mindannyian szálas -lándsásak, 

 árhegygyel végződnek, csúcsuk felé gyéren fűrészesek. A tokocska 

 hosszúdad-hengeres, rövid kúpos kupakkal, széles gyűrűvel s a 

 fogak alján keskeny körszalaggal Trichostomum glaucescens Hediv. 

 Bryol. Eur. tab. 184. Wahl. FI. Carpator. princ. n. 1 1 10. 



Telelő és egylaki moh. Termése nyáron érik. A M.-Tátrán a 

 tarpataki völgyben (Wahl.), N.-Podhrágy környékén (Holuby), 

 Sárosban trachyton a sebesi vársziklákon és Bresztó mellett, Sor- 

 börsin Kálvária hegyén (Simkovics) és Erdélyben (1. Schur, 4407. és 

 Fuss, 1163; de Barth és Baümgartbn is szedték). 



