126 



Minden magyar fiivész szedte, a ki a mohokra is ráfordította 

 figyelmét. 



■ 6. B. vinealis Brid. Hasonló a Barbula fallax-hoz, de levél- 

 szövete lazább s áttetszőbb, s a sejtek a levél alján * téglaalakúak 

 a szegélyzök kivételével, melyek itt is koczkaidomúak. Gyepjei 

 barnazöldek. Levelei tojásdad-lándsásak, kihegyezettek, begöngyö- 

 lödő széllel a levél alsó részén, ós a csúcsban eltünedező közép- 

 érrel. Fogüstöke, melynek egy a tekervénye, észrevehető körleme- 

 zen áll. 



Mészsziklákon a turi hasadékban Erdélyben. Dalmácziában 

 Weiss gyűjtötte. 



1 . B. insidiosa Jurát z. et Milde. Verhenyes (3 cm. magas) laza 

 gyepeket alkot. Levelei száraz állapotban tekertek, nedves álla- 

 potban ívesen elhajlók, tojásdad-lándsásak, kihegyezettek, alsó 

 felükön behajlottélűek. A levélér a levélcsúcsban végződik. A sej- 

 tek még a levél alján is gömbded-koczkásak. A pólyázó levelek 

 fogasszélűek. A kupak sejtsorai majdnem függőlegesen haladnak 

 a kupak csúcsa felé. A fogüstök sárga, csak egy gyenge teker- 

 vénye van, öt sejtsorból alakult körszalagon áll. Limpricht (Cohn) 

 Krypt. íl. V. Schles. 170. 1. B. falaciosa Juratzha. 



Igen hasonlít a Tríchostomum rigiduhom-hoz, de annak pó- 

 lyázó levelei épélűek, s sejtjei a levelek alján téglaalakúak. 

 Mindamellett Schimper a T. rigidulum-mal egyesíti. 



Kőfalakon s sziklákon nő. Termése őszszel és tavaszszal érik. 

 N.-Podhrágy m. Holuby szedte. A többi termőhelyet lásd a Tri- 

 chostomum rigidulum alatt. 



B. rigidula Schimjp. Lásd Trichostomum rigidulum. 



8. B. recurvifolia Schimjp. Levelei tejásdad-lándsásak, hegye- 

 sek, a csúcsban eltünedező középérrel, csúcsfelé lapos, alsó részén 

 behajlott szélekkel, száraz állapotban lazán fedelókesek, nedves 

 állapotban ívesen elhajlók. A levelek sejtjei olyanok, mint a Bar- 

 bula fallax-nál, de a levél alján az ér két oldalán néhány tégla- 

 alakú sejt van. A levél élét itt is gömbded-koczkás sejtek szegé- 

 lyezik. Tokocskája hengerded, egyenes, vörhenyesen barna. Gyű- 

 rűje nincsen. Kupakja árvégü. 



Sziklákon s kőfalakon nő. Termése őszszel érik, csakhogy 

 ritkán fejlődik. A fogüstök olyan mint a Barbula fallax-é. A M.- 

 Tátrán (Kehmann, Verz. 466. 1.) és Pilskón Árvamegye határ- 

 hegyén (Limpricht). 



9. B. gracilis Schwaegr. Sűrű, terjedelmes, szennyes-zöld 

 vagy barna, ^/a — 1 cm. magas gyepeket képez. Szárai fonalképűek. 

 Levelei tojásdad-lándsásak, kihegyezettek, teknősök, száraz álla- 

 potban lazán fedelékesek, a csúcsot alkotó, vastag, barna közép- 

 érrel, mely a pólyázó leveleknél hosszú szálkát képez. A szövet 

 aprósejtű, csak a levelek alján vannak tágasabb s kerekded négy- 

 zetes sejtek, (a melyek Schimper tapasztalása szerint téglaalakúak 

 Í8 lehetnek). Tokocskája rövid tojáshosszúdad, sárgás, vagy 1. cm. 



