128 



havason (Simkovics Math. és Term. Tud. Közlemények. X. kötet^ 

 69. 1.), Hosszúaszó (Barth), Fiume (Hazslinszky), és Dalmá- 

 cziában Megline m. és Lapad félszigeten (Weiss). 



13. B. inclinata Schwaegr. Halavány zöld, alacsony, róna- 

 felszínü, kemény gyepeket alkot. Levelei szálasak, bodros s beliajló 

 szélekkel. Az ér fejérlö ; rövid árhegyü. A pólyázó levelek hosz- 

 sabbak s lazább szövetűek. A tokocska tojáshosszudad, ^ görbe s 

 púposaljú, kígyósán vagy pödörten tekert, vereslő nyélen. Kupakja 

 keskeny kúp s majdnem hengeres, Fogüstöke gyengén pödrött s 

 igen múlékony. Bryol. Eur. II. tab. 150. Tortula curvata Schleich.^ 

 B. angustifolia Brid. 



Leginkább apróra szétmállott mésztalajon található a hegyi 

 és az alhavasi tájban. Termése tavaszszal érik. A sárosi Puszta 

 mezőn, Szepességben, Sivabrada hegyen meg a krasznahorkai 

 várdombon szedtem. 



Ettől fajilag aligha választható el a B. nitida (Lindb.), mely 

 Dalmácziában nő. Gyepei sötét- vagy barnás-zöldek, s pólyázó 

 levelei keskenyek, lándsás-árképüek. 



IV. Convolutae Schimj). Pázsit- vagy sárgazöld mohok, száraz 

 állapotban kötélmódra összetekert vagy bodros levelekkel. A pó- 

 lyázó levelek hüvelyezők vagy csövesen összehajlanak. Kétlakiak. 

 A tokocska apró, tojásdad- kerülékes v. hosszudad. A fogüstök kötél- 

 módra tekert két — sok tekervénynyel. A gyűrű egyszerű vagy 

 összetett. 



14. B. Hornschuchiana Schultz. Levelei lándsásak, ki- 

 hegyezettek, hosszii árhegygyé kifutó középérrel, s majdnem 

 simák, de begöngyölödő széllel. A levél alján a sejtek tégla- 

 alakúak. A tokocska hosszudad, kevéssé görbe, keskeny gj'^űrűvel ; 

 hosszúcsőrü kupakkal. Fogüstöke bíborszínű, két-három teker- 

 vénynyel. 



A rónaságban s dombos vidékeken nő meszes s agyagos 

 talajon. Termése tavaszszal érik. ISl.-Szeben környékén (Schur 

 4248.), Brozze és Cattaro m., úgysz'ntén a Vermacz hegyen 

 (Weiss). 



15. B. paludosa Schwgr. Levelei szálas-lándsásak, róna- 

 szélűek, hegyesek, csúcsukon fürészesek, csúcsot képző közép- 

 érrel. Gyepje pázsitzöld, de alájn barna és szőrös. A pólyázó 

 levelek szabatosabban fürészesek. A süveg a tokocska nagyobb 

 részét takarja. A tokocska felálló, tojáshosszudad, egyenes víigy 

 görbe, ugyanakkora hosszúságú kupakkal. A fogüstök hosszú, négy 

 tekervénynyel. A gyűrű keskeny, el nem váló. Bryol. Eur. 11. 144. 

 B. crocea Brid. 



Az erdőtájak mocsáros helyein, különösen mésztalajon nő. 

 Termése őszszel érik. A borszéki havasokon Baumgarten és 

 Schur, i. h. 4250. 



16. jB. revoluta Schwaegr. Levelei lándsások, tompavégűek, 

 épélűek, árhegygyé kifutó vastag középérrel, s kifelé kunko- 

 rodó levélalj zugokkal. Gyepje terjedelmes vagy vánkosképű, pá- 



