129 



zsitzöldek vagy barnásak. A süveg a fél tokocskát takarja. A to- 

 kocska felálló, egyenes, kerülékes, kúpos aljból csőrös kupakkal. 

 Fogüstöke bíborszínű, két tekervényü s korán felbomlik. Spórái 

 aprók, sárgásak és simák. Bryol. Eur. II. 153. 



Leginkább kőfalakon nő Bryum argeníeum és Barhula mu- 

 ralis társaságban. Termése tavaszsal érik. Brassó környékén 

 (ScHUR, i. h. 4251) és Daraus falu mögött mésztalajon (Baumgarten, 

 Enum. IV. 2398, Fuss 1178. sz.). 



18. B. convoluta Hediu. Levelei szálas-lándsásak, aprósan va- 

 rancsosak, épélűek, hegyes vagy tompavégüek, a csúcs alatt vagy 

 a csúcsban eltünedező gyenge középérrel. A belső pólyázó levelek 

 tompavégüek, középerük nincsen. Tokocskája hosszudad, hosszu- 

 csőrű kupakkal és sárga nyéllel. Fogüstöke igen hosszú, erősen 

 pödrött, sok tekervénjnyel, bíborszínű. Bryol. Eur. II. tab. 154. 



Terjedelmes, pázsit- vagy sárgazöld gyepekben fordi'ü elő a 

 rónaságban s a dombos vidékeken; gyakran a Fiinaria hygro- 

 metrica s Ceratodon purpurtus társaságában Javorina (PiEHMannI, 

 Podspadi (Lojka), N.-Podhrágy (Holuby), Késmárk m. a Jeru- 

 zsálem nevű hegyen s a M. -Tátra Tokarna nevű völgyében 

 (Hazslinszky) , a Sashegyen Budapesten (Borbás), Erdély- 

 ben több helyen (Baumgarten és Schur 4246.) és Dalmác/iában 

 (Weiss). 



19. B. nervosa Milde. Szára rendszerint egyszerű s laza sárga- 

 zöld gyepeket képez. Levelei hosszudadok vagy hosszukás-lapicz- 

 kásak, rögtön röviden kihegyezettek, vastag, árhegygyé kifutó kö- 

 zépérrel, nedves állapotban elállók, száraz állapotban ferde vagy 

 spirál vonalban fedelékesek. A levél széle majdnem a csúcsig begön- 

 gyölődik. A levél alján a sejtek téglaalakúak, a levél felső részén 

 apró kördednégyzetesek. Tokocskája hosszudad barna. 



Mészsziklán a Sebes-Körös völgyében Rév és Szuesa közt. 



V. cuneifolia Schimp. Aprótörzsű mohok, hosszúdad vagy 

 hosszúkás-lándsás levelekkel, fehér szőrré kifutó középérrel s a 

 fogak alján alig észrevehető keskeny s nem koczkás vagy csöves és 

 koczkás körlemezzel. 



•20. B. canescens Bruch. Levelei igen aprósan varaucsosak, 

 tompák vagy röviden kihegyezettek, sárga vagy fehér szőrré hegye- 

 sednek. A külső pólyázó levelek szőrtelenek, erük is majdnem 

 hiányzik. Tokocskája kerülékes ; csőrtelen kupakkal. Körlemeze a 

 fogak alján csöves és koczlíás, a miért ez a faj, apró törzse da- 

 czára, a következő csoportba volna állítandó. 



Földön, sziklán s fatörzsekön nő. Termése tavaszszal érik. 

 Biztos honi termőhelyet nem ismerek. A felhozott bélyegek alap- 

 ján a következő faj }. alfajával össze nem téveszthető. Dalmá- 

 cziában Vennacz környékén (Weiss). 



21. B. muralis (L.). Apró, vánkosképű, fejérlő gyepekben 

 nö. Levelei hosszudadok vagy hosszukás-lándsásak, erősen varan- 

 csosak, szorosan begöngyölődő éllel, s fehér szőitó hegyesedő közép- 

 érrel. A levél sejtjei, igen kicsinyek, majdnem átlátszatlanok, csak 



Hazslinszky. A Magyar birodalom mohflórája. 



9 



