132 



alsó harmada, sőt néha fele is koczkás cső. A levelek itt és 

 az ehhez a csoporthoz tartozó többi Barbulánál nedves állapotban 

 ívesen lefelé hajlanak el. 



a. A töalaknál a levél csúcsa lekerekített vagy behorpadzott^ 

 A szőr erősen tövises, az ér hátán jól észrevehető sor bibircs van.. 

 Televényes földön nő, de zsindely, deszka, nád, szalmafedeleken 

 is található a flóra egész teiületén. Eperjesen még kőfalakon is nő. 

 A budai hegyeken, a Mátrában és Szombathelyen (Borbás). 



[3. intermedia Wils. Gyepjei alacsonyabbak. A levelek csúcsa^ 

 lekerekített vagy hegyes, szélük szegélyzett. A szőr s a levélér 

 majdnem sima. Sziklákon nő a hegyi tájakban. Terem a Kra- 

 lova holán, Lucski m. Liptóban, a szninszki Kamen-en a sóvári 

 hegyeken, a M. -Tátra Tokarna nevű völgyében, N.-Podhrágy m. 

 (B. pulvinafa Juratz. Holuby,) Dalmácziában Cattaro, Trinita és 

 Smna környékén (Weiss). 



V. piilvinata Juratz Még az előbbinél is kisebb. Sürü, vánkos- 

 képű, barna vagy feketezöld gyepeket alkot. A levelek sejtjei na- 

 gyobbak s kevésbbé varancsosok. Levele szőrrel végződik. Kend- 

 szerint fán nő. Vasmegyében ritka (Förster). 



0. calva Bryol. Em*. II. tab. 167. Hasonló a tőalakhoz, de a 

 levélér sima, vörhenyes, rövid árhegygyel végződik. Sziklákon nő. 



Termésük tavaszszal vagy nyáron érik. A flóra egész területén 

 nőnek a havasi tájig. A temesi homokon (Borbás fl. com. Temes). 



27. B. papiUosa Wils. Gyepjei terjedelmesek, fekete-zöldek. 

 Levelei hosszndad-lapiczkásak, öblösök, rögtön rövidre kihegye- 

 ezttek ; sima, fejér, rövid szőrbe kifutók. A levél sejtjei -nagyok,, 

 kerekded-hatoldalúak (a sejtek felső és alsó lapját nem számítva).. 

 A levélér erős, vörhenyes s igen feltűnő, mivel a levél sejtszöve- 

 ténél sokkal világosabb ; háta bibircsós, s a levél alsó lapján oldalt 

 többsejtű csírarügyeket hajt. 



Fatörzseken nő Orthotrichumok társaságában. Termése is- 

 meretlen. Kassán és Arad m. (Hazslinszky), N.-Podhrágy m. 

 (Holuby), Vasmegyében (Förster, Borbás). 



VII. Rend: Grimmia félék. 



A tokocska vagy a szár tetején, vagy ritkábban az oldalág 

 végén fejlődik, egyenes s felálló, kucsmaképű (ritkán csuklya- 

 alakú) süveggel. A szájpárkányzat egyszerű és 8 vagy 16 fogból 

 áll, a melyek ritkán hiányzanak. A fogsoron belül még serteképű^ 

 halavány fogak mutatkoznak. A levél apró, kerekded-hatoldalu, 

 chlorophylldus sejtekből áll, a melyek a levél alja felé tégla- 

 alakúak, a levél alján pedig olykor szélesek. 



A nemek jelkulcsa. 



1, Vizben tenyésző mohok hosszú, libegő szárral, vastagszélű s- 

 erőserű levelekkel. A vastagbőrű, gyűrűtlen tokocskák vagy 



