138 



247. Grimmia funalis Br. Eur. — Trichostomum decípiens\Schultz. 

 — Dryptodon SchuUzii. Brid, 



Az árpási havasokon találta Heufler (Schur 4350). 



[5. Kétlaki virágol'kal. 



10. G. contorta (IVahl), Dicranum contortum T^a7i?,Fl. Carpat. 

 1130., IV. tab. Szárai két-kétágúak. Levelei szálas-sertekópüek, 

 tekergödzők, a hosszúdad görbenyelü tokocskán túl emelkednek. 

 Süvege minden oldal felé részarányos. 



Fekete (ritkán zöldes) vánkosképű gyepeket alkot. Lándsás 

 aljú levelei többnyire szőrtelenek ; de némely gyepekben hosszú 

 göcsös szőröket is találhatni. A tokocska kupakja kúpidomú ; 

 fogai narancsszínüek s többnyire kétágúak. A tokocska nyele 

 rendszerint csúcson álló. A levélszövet aprósejtü. A szegélyző sej- 

 tek nagyobbak, négyzetesek, a levélaljzugokban levők téglaalakúak. 

 A levélér erős, majdnem átlátszatlan s kifutó. A termésnyél hü- 

 velye hosszúdad. Wahlb. a felkai völgy havasi tájában szedte. 

 Magam ugyanott, az alhavasi tájban és a Zsabbi tónál, Alármaros- 

 ban pedig a Pop-Ivánon találtam. Bothár a lomniczi csúcson, 

 LoJKA a Hinszka völgyben, a Kralovahora és Dzurovo hegyen, 

 Eehmann a Babiagorán és a Brebenicskul havason gyűj- 

 tötték. 



11. G. torquata Grev. Kerekded vánkosokat alkot. Szárai 

 száraz állapotban mintha kötélmódra sodortak lennének a levelek 

 fedelékessége miatt. Levelei hosszúdad-lándsásak, a felsők rövid 

 szőrré hegyeseknek, és csak egy sejtrétegből állanak, melynek 

 felső sejtjei pontképűek, a levél alján pedig szálasak. Termése 

 ismeretlen. 



Termékeny talajon fejlődő példányoknál eltűnik a levelek 

 fedelékessége, az ágak sodortsága, mert la gyors fejlődés miatt 

 távolabb maradnak a levelek egymástól* és keskenyebbek. Ebben 

 esetben mohunk alig különböztethető meg az Anoectangium com- 

 pactumtól. 



Grániton és mészsziklákon nő a M. -Tátra éjszak-keleti lejtőin 

 az alhavasi s a havasi tájban. 



12. G. funalis (Schwgr.) Terjedelmes, a talajtól elválasztva 

 könnyen széthulló, sötétzöld gyepekben nő. A szárak véko- 

 nyak s kötélalakiiak, mivel a levélcsomók ferde vagy spirális 

 vonalban fedelékesek. Levelei megnyúlt-lándsásak, a felsők sima 

 szőrré hegyesednek. A sejtek a levél alján a középér mellett tégla- 

 alakúak, a szegélyzők négyzetesek. A tokocska kicsinj^ tojásdad, 

 gyenge hosszbordákkal. Kupakja kúpos, tompavégű, narancsszínű 

 karimával. A szájpárkányzat fogai sötét-narancsszínűek, kétágiiak. 

 Bryol. Eur. III. tab. 242. G. spirális HooTí. 



Különféle kőzeteken nő, csak mészsziklákon nem. A Magas- 

 Tátra felkai völgyében (Juratzka), Mármaros éjszak-keleti hava- 

 sain (Eehmann), a szinnai kő meg a Vihorlat hegy tetején 



