140 



cuciillata) vagy karéjos élű (c. lobato-mitrata). Legjellemzőbb az 

 egyenesen felálló tokocska. 



a) A süveg kncsmaképű s karéjos. 



16. G. obtusa Schwgr. Apró, kerekded, zöld vánkosokat alkot. 

 Alsó levelei szálasak, a felsők hosszúdad-lándsásak, töviskós 

 szőrré hegj'eseknek, róna karimával, nedves állapotban is felállók. 

 A levél ere barázdás. A levélalj minden sejtje téglaalakú. A to- 

 kocska apró, tojáshosszúdad, rövidnyelü, alig kiemelkedő. Kupakja 

 sárga bibircsképü csúcscsal. Gyűrűje széíes. A szájpárkányzat 

 fogai hasadtak, nai'ancssárgák. Virágai egylakiak. Biyol. Em-. 

 III. tab. 249., G. Donniana Síuith., G. Sndetica Spr., G. Bo- 

 hemica SMiiJir. Wahl. FI. Carp. 1100. 



Kvarczos sziklákon nő a felső erdőtájtól a havasi tájig Wahl., 

 a felkai völgyben, magam u. itt a liosszú tó környékén s a zsabi 

 tó m., BoTHÁR és Márkus a nagyszalóki csúcson szedték. Er- 

 délyben a frecki (Barth és Fuss) a Frumoasza és Albote ha- 

 vasokon (Fuss). 



17. G. ovata W. et. M. Sötétzöld vagj^ fekete, kerekded ván- 

 kosokat képez. Levelei lándsásak, kiheg;s'zettek, sima, fehér csőrré 

 hegyesednek, kiálló érrel s begönyölődö'tt széllel. A levelek sejtjei 

 vastagfalúak, négyzetesek vagy hatoldalúak (a levéllemez közepe 

 táján) habosfalúak. A tokocska tojásdad vagy tojásdad-hengeres, 

 csak kevéssel emelkedik a pólyázó leveleken felül. Kupakja sár- 

 gás, vereslő karimával s ferdén álló csőrrel. A szájpárkáuyzat 

 fogai biborszínűek, kétágúak. Virágjai mind az előbbi fajnál egy- 

 lakiak. Bryol. Em-. III. tab. 254. 



Kvarczos sziklákon nő az erdő és havasi tájakban. Termése 

 a nyár végével érik. Alakjai Schimper szerint: 



1. A tőalak tokocskája tojásdad s ez a leveleknél magasabban 

 áll. Levelei rövidszőrűek. A M. -Tátrán (Wahl. 1129.) A Kis- 

 Tátrán pl. a Királyhegyen, Mármarosban, Miháld falú szikláin 

 meg a Eetyezáton. 



2. af finis, Minden része erősebb, de a tokocska rövidebb nyelű 

 és tojáshosszúdad, Bryol. Eiir. III. tab. 255. Terem a singléri 

 völgyben. 



3. obliqua. Tokocskája egyoldalú s görbe. A Zsabbi tó mellett 

 a M -Tátrán és Sz.-Olaszi környékén. 



4. cylindrica. Tokocskája hosszúdad-hengeres. Igló környékén 

 terem a haltenyésztőnél. A Kapi várhegyen trachyton s Fiume 

 m. mészsziklán nő. 



Erdélyben a Hargittán (Baumgarten), N.-Szeben környékén 

 (ScHUR 4348), az árpási völgyben (Heufler), Oláhfalú m. (Barth), 

 Slavoniában (Stoitzner i. h. 35. sz. a.) Vucsiak környékén. 



18. G. leucophaea Grev. Szélesen elterjedő, ritkán kerekded, 

 vánkosképű, sötét- vagy feketezöld gyepeket alkot, melyeken a 



