Ii2 



N.-Podbrágy m. (Holuby), a Ruszka havason, a Eetyezát alján és 

 Miháldon (Simkovics\ Brassó s Yajda-Hunyad környékén (Baum- 

 GARTEN, ScHUR 4345. sz.), Mátra hegységben az Agasváron sz. 



BORBÁS. 



A microcarpa-alakot csak a fintai és felsösebesi trachyt- 

 sziklákon szedtem Sárosban. 



21. G. montana Br. et Sch. Igen hasonlít G. ovatához. Felső 

 levelei hosszú fogacskás szőrrel végződnek, melyeken túl a to- 

 kocska aligha emelkedik. A tokocska tojásképű vagy hosszúdad, 

 barna. A süveg a tokocska két-harmadát takarja. A kupak csőre 

 hosszú. Száj párkányzata szabálytalan, fogai több sorban lyu- 

 kasak. 



Grániton nő a Krivánon, hol Fritze találta. 



22. G. alpestris Schleich. Kerekded, vánkosképü, a szőrök 

 miatt szürke kis gyepeket alkot. A levelek a szár alja felé kiseb- 

 bedők, hosszas-lándsások, róna széllel s barázdás középérrel. 

 A levélszövet a levélalján téglaalakú és chlorophylltartalmú 

 sejtekből áll. A tokocska kerülékes vagy hosszúdadhengeres, 

 csak a levél szőrein emelkedik ti'ü valamennyit, nyele sárgás, 

 kupakja tompavégű kúpos, fogpárkányzata narancssárga. Bryol. 

 Eur. III. tab. 251. 



A felső erdő s a havasi tájakban nő. Termése tavaszszal érik. 

 A M.-Tátrán (Limpricht), a Retj^ezát Csörte és Negoi havasakon 

 (SiMKOviTS, Fuss és Barth). 



23. G. Ungeri Juratz. Feketezöld, a levelek hajvégei miatt 

 fehérlő vánkosokat alkotó, egylaki moh, hegyes szög alatt elálló 

 levelekkel. Az alsó levelek szőrtelenek, a felsők visszásán tojás- 

 dadaljból lándsásak, sima, fehér szőrré hegyesednek, róna széllel, s 

 az előbbi fajéval megegyező sejtszövettel. Tokocskája apró, kerü- 

 lékes, sima, barnás, gyűrűtleu, majdnem tompavégü kúpos, vör- 

 lienyesbarna kupakkal, rövid halaváuy-sárga nj^élen. A szájpár- 

 kányzat fogai bibor-rozsdaszínűek, épek, vagy részben lyukasak 

 vagy hasadtak, száraz állapotban kifelé görbülnek, ünger und 

 KoTSCHY : Die Insel Cypern. Wien 18G5. lí)9. 1. 



A kerzeschoári havasokon nő. (Barth, Oest. bot. Zeitschr. 

 1872. 270. 1.) A Zanóga tó környéken is a Retyezáton. 



Legközelebb áll a Grimmia alpestris hez, melytől egylaki vi- 

 rágai s gyűrűtlen tokocskája által különbözik. K Grimmia mon- 

 tana-tól egylaki virágai, halaványabb tokocskája és majdnem 

 tompavégű kupakja által, végre a G. Donnianatól a tokocska 

 színe, a gyűrű hiánya és a csuklyás süveg által különbözik. 



24. G. sulcata Sauter. Sűrű, vágy 1 cm. magas, szennjes-zöld 

 vagy feketés gyepeket képez. Levelei lándsásak, kihegyzettek, 

 három — hat hosszanti barázdával, a felsők rövid és sima szőrré 

 hegj'esednek. A levél szövete a levél alján téglaalakú sejtekből áll 

 és áttetsző. A tokocska tojásdad; domború, tompavégű kupakkal. 

 Száj párkányzata narancssárga s apró. Bryol Eur. III. tab. 252. 



Limpricht szerint a M.-Tátra havasi tájában nő, magam 



