14Ö 



mése nyáron érik. A magyar felföld majd minden olyan hegyén 

 terem, mely az alhavasi tájig emelkedik, különösen, bőven a 

 M. -Tátrán, a hol sarlós és egyoldalra néző levelekkel is található 

 (a kahlbachi völgyben), a Babiagorán, a szinnai kövön, a Roszude- 

 czen, a borsai Pietroszon., az árpási (Heufler), és kerczesoarai 

 (Barth) havasokon, sőt még N.-Szeben m. is (Schur). 



7. R. canescens (Bili). Laza, sárga- vagy szürke-zöld, 3 — 6 

 cm. magas, szélesen elterülő gyepeket képez. Szárai felállók. Le- 

 velei nedves állapotban terpedten elállók, tojásdad aljból lándsá- 

 sak, színtelen csipkés csúcscsal s lapos színtelen szőrrel. A levelek 

 felszíne bibircsós. A levelek felső részében a sejtek hosszúkásak. 

 A tokocska tojáshosszudad. A süveg bibircsós. Az igen hosszú 

 árképű kupak gyakran görbe. Bryum canescens Dili., Grimmia 

 canescens C. Mull. Bryol. Eur. III. tab. 270. és 271. 



[í. jprolixum SchÍ7np. Ez alaknál az oldalágak olyan aprók, 

 hogy alig vehetők észre ; az árvái Babiagorán (Eehmann). 



y. ericoides (Dicl-s.) Ez alaknál az oldalágak igen sűrűn áll- 

 nak. A levelek színtelen csúcsa s árvége feltűnőleg nagy. Brj'ol. 

 Eur. III. tab. 27 L — Bryum hyp7ioides y. L. — Bryum ericoides 

 DicJís. — Trichostomum ericoides Schrad. 



Terméketlen homokos talajon, homok-, trachyt- és gránit- 

 sziklákkal borított hegyeken nő a hegyi és havasi tájakban. A Magas- 

 Tátrán a Tokarna völgy alján, Sz.-Olaszi, Pozsony (Bolla), Nemes- 

 Podhrágy (Holuby), Borsa Eperjes környékén, a Cserhó és a Kis- 

 Orhegyen Sárosban, a Paphegyen Eger m., Aradmegyében Radna 

 környékén (Simkovics), a Ruszkán és Retyezáton, Soborsin és 

 Orsova m., Erdélyben Schur 4493., Slavoniában Zvecsevó m. 

 (Stoitzner). 



A y. ericoides leginkább a M. -Tátra alján, nevezetesen a Tokarna 

 völgy elején és N.-Szeben m. (Schur) terem. 



y. A levelek fogas szőrrel végzödneJí, de ez nem bibircsós. 



8. E. heterostichum (Hediv.) Kerekded gyepeket alkot. 

 A szárak a gyep közepén felállnak, a karimáján fölegyenesednek, 

 sőt kúsznak is. Levelei tojásdad aljból lándsásak, kihegyezettek, 

 színtelen csúcsúak, igen hosszú, majdnem sima fejér szőrré hegye- 

 sednek. A levél felső végén a sejtek négyzetesek. Tokocskája hosszú- 

 dad-hengeres, összehúzott szájnyílással. Süvege a csúcsán bibircsós 

 és a kupaknál lejebb terjed. A szájpárkányzat fogai néha kereszt- 

 pántokkal kötvék össze. Bryol. Eur. III. tab. 2(35. és 266. B. Alope- 

 curum Brid. 



[J. gracilescens Schimp. Szára nyúlánkabb és kevés ágú ; 

 fejérvégű levele szőrtelen. 



A felső erdőtájat kedveli. Termése tavaszszal érik. A Magas- 

 Tátrán, Mármarosban a vízéri völgyben, a Bánságban (Pancic), Er- 

 délyben a kerzesoári , a zoodi és árpási havasokon (Schur 



